VEREBEK. 409 



tollakkal a fején és nyakán, s hasonló színű nagy folttal 

 a szárnyán. (*). 



A liORicsuPOK, [Csupaszfök.) 

 (Les Goulins. Qymnops. Cuv.) 



Csorrok erős mint a lorióké, orrlyukaik kerekek, 

 pikkelyek nélkül, hártya-szegéstelenek , s fejők nagy ré- 

 sze toUaktul fosztott. (^). 



Némellyeknél emelkedések vannak a csorron (^). Ezen 

 utolsóknál a nyelv ecsetidomu mint a hursziknál. 



A LANTÁROK. 

 {Les Lyres. Maenura. Sh. Leierschwanz.) 



Nagyságok miatt némellyektöl a tyúkokhoz számlál- 

 tattak, de világosan a verebüekhez tartoznak elvált ujju 

 lábaik miatt (kivévén a külső és középső uj első ízét), a 

 rigókhoz közelítenek alapon háromszegletü , hoszult , kis- 

 sé összenyomott s xé^én kimetszett csorrok által; hártya- 

 féle orrlyukaik nagyok, s részint tollal fedvéic mint a 

 szajkóknál. Megkülönböztetnek a him nagy farkánál fog- 



gal. 83; le coudougnan , Vail , 2, 61; — Or. xanthonotus. Horsf. 

 Jav. 



(') Lesson. (Voy. de Duperr. xx. il.) nó gyanánt egy hi'iros szí- 

 nű madarat ad neki , igen különböző arányút attól. 



(^) A kopasz, loricsup , (Grac. calva , Gm. Le goulin gris) , 

 e.n\. 200; a zöld loricsup {le Goulin vert, minő Domuntii , Less.) 

 Voy de Dupeney , xxv. rl ; — az alajszíii loricsup [Le Goulin oli- 

 i>e , Grac. cyanotis ^ Lath. merops cyanotis , Sb.) 



(^) A corbicalao (melly Swainsonnál a Tropidorynchüs nem) 

 Vail. Ois, d' Am. et des Indcs , pl. XXiv. (Merops corniculatus , 

 Lath, etSb.), cs egy szomszéd faj, mellynek nagyobb torongya a 

 homlok felé irányzott [Mer. monachus , Lath.) Ezen két új hollan- 

 di madár nem szarvály , sem gyurgyalag ^ meit külső ujaik nem ra- 

 gadtak jobban öszvc mint a legközónsönségesb verebeknél. 



