A VEREBEK. 435 



alja fehér, farka hosszabb a lesténéi. Fészkel a cserjék 

 ágára csinálja, s fölülről betakarja. (^). 



A SZAKÁliLCINOK. 



{Les Moustaches. Mystacinus. Br. Barttneise-) 



A tiüajdonképi cinegéktől abban különböznek, hogy 

 csorrok felső lemeze egy kissé az alsóra görbül. 



A rendes szahállcin. {szakállas cinege. F. La Moustache. 



Parus. hiarniicus. L. Die Bartmeise). Enl. G18. 1. 2. 



Vieill 69. Naiini. 96. Br. xxiv. 5. 



Sárga; a hím feje hamvas, egy fekete szalaggal, 

 melly szemét körülveszi s hátul hegybe végződik. Ezen 

 madár a legsűrűbb kakásban fészkel. Az egész régi világ- 

 ban találtatik, noha ritkán. 



A CSÜ&ECINOK. 

 {Les Remiz). 



Csorrok karcsúbb és hegyesebb mint a rendes cine- 

 géknél: általában raesterségesb fészket készítenek. Szinte 

 csak egy van nálunk. 



(') A mi cinkcink szinte leábrázoltattak Roux munkájában , 

 CXVII-CXXIV. lapig. A. hozzá: Parus bícolor. Catesb. 1.57; — P. cya- 

 nus , Nov. Comm. Petrop., XIV. xm. rl. 1. k. és 23, 2. kép, — P. sael- 

 bjensis. Sparni. M. Carls. , xxv. rl.) mellyeket Bechstein ugyan azon 

 faj két nőmének tart, Vieill. Gal. 68. Naum. 95. 6; P. atricapillus. 

 (Briss. Ili, XXIX. rl. 1. k.) ; P. sibiricus , enl. 708, 3. k • — P. pa- 

 lustris , B. enl. 502 , 1. közel fajok vagy 3 fajták ; — P, atriceps , 

 Horsf. col. 287., 2. 



A parus malabaricus , (Sonner, 2clik utazása, cx. rl. 1.) s coc- 

 cineus, (Spnrm. Mus. Carls. 48, 49), P. furcatus , col. 287, 1 

 sziklabilok vagy gébicsek , közeliek az Oranor-hoz , Vaill. ; a Mot. 

 ruticílla, L. turdas specio.sus-boA Latli. Azt megjegyezhetni, hony 

 valahányszor nem elég pontosan jcleltettck ki valamolly matlár hé = 

 lyegci , a/.t a szerzők (auctorok) nembiil nembe hányták. 



28* 



