456 MADARAK 



(ravasz) madarak, igen éles szaglással, s áltakíban szo- 

 kások elvinni s elrejteni a nekik hasztalan dolgokat is, 

 p. u. a pénzdarabokat, stb. 



Közelebbrűl HoLLÓK-nak és VARJAK-nak azon nagy 

 fajok mondatnak , melly éknek csorra arány ilag erö- 

 sebb, s a felső leníez erösze íveltebb. Farkok kerek vagy 

 négyszegű. 



1. A {fehete) holló. F. [he Corbeau. Corvus corax, 

 Lin. Der Kolkrabe , Rabé,) JNaimi. 53. 1. Vaill. Afr. 

 51. rl. 0. 



Legnagyobb európai madár a verebüek oszlályábiil. 

 Nagysága fölüti a kakasét. Tollazata egészen ieketc , üu- 

 ka kerek, felső lemezének háta előre ívelt. A többi fa- 

 joknál elvonultabban él, jól és magasan repid , egy mér- 

 fóldnyirül megérzi a dög szagát , különben mindenféle 

 gyümölcsöt és apró madarakat eszik , még az udvarbe- 

 lieket is elragadja, magán fészkel magas fákon vagy me- 

 redek sziklán 5 könnyen szelidűl s még jól is megtanul 

 beszéhii. Ugy látszik , a világ minden részében találiiató. 

 Éjszakon gyala'an fehérrel kevert tollú. (Ascan. Ic. nat. viii. 

 rl.) Ez aldcor a Corvus leucophaeus. Tem. Vieill. gal. 100. 

 2, A {fehete) varjú. F. {Le Corneüle, Corv. corojie. Lin. 

 Die Kriihe. Eabenirahe.) Enl. 1^5 , Naum. 53. 2. (-). 



A hollónál egy negyedddel kisebb, farka négysze- 

 gübb , csorra fölül kevesbbé ívelt. 



Osbec. Hernandés stb, fajai kevesebbé hitelesek ; a mi Pallas- 

 éit illeti , az bajus hogy nincsenek rajzai. Daudin seregélyei a hu- 

 rikkal vagy hurszikkal tartoznak egybe, quiscales-e'i pedig részint a 

 csacskárokboz , részint a csoportályokhoz. Általában Daudin e nemet 

 az elódei által rosszul magyarázottat, még tovább zavara. 



(') JegJ'^' Enl. .595. egyszerű varjúnak látszik , és 483. fiatal 

 vetési varjú. Temmink azt hiszi, hogy a Vaillant-idézte ábrázolat, 

 tulajdon faj, Afrikában lakó, mellynek Corv. mon tanús ^ nevet 

 adott. 



(') Temmink azt hiszi, hogy a mi varjúnkat megkülönböztet- 



