A VEREBEK, 477 



nyai elénk vagy fulülmuljíik farka hegyét. A havasok és 

 Pyrenéck legmagasb hegyein lakik , hol sziklarepedckek- 

 beii fészkel mint a havasi zajgár, de kevesebbé szapora, 

 s ritkábban gyűl csoportra. A gyümölcs és bogarak egyen- 

 lőn szolgálnak neki élkül. INIikor völgyekre száll le , ha- 

 vat és rósz időt jelent. ('). 



A BABUTÁK, tulajdonképen. 

 {Les Huppes propr. dits. ZTpupa.) 



Fejükön ékesség van, két sor hosszú toll állal kép- 

 zett, mellyet a madár kénnyé szerint fölmereszlhet. (-). 



Európában egy van: 

 A búbos habuta (Bábuk, búbos Banha. F. La Huppe 



commune. Upupa epops. Lin. Der TViedehopf) cnl. 



52. Naum 142. 



Bor-verhenyes , szárnyai farka feketék, két fehér sza- 

 lag a takaróin keresztül a négy a szárnytoUakon. Nedves 

 íöldben keresi a bogarakat , fa vagy fal-lyukakba tojik , 

 télre elmegy. (^). 



A foki babuta {La Huppe du Cap, Upupa capensis. 

 Elli. 097. 



Még különösebben közelít a bankavarjakhoz, mivel 

 búbjának első tollai , rövidek és feszesek , előre irány- 

 üíotlak s az orrlyukakat fedik. 



(') Nem tudni, inikcpen znvaitaték össze ezen hauka leírás más 

 ]iibá« képekkel , talán nemelly iis;;jrályükéval , hoi,'y a búbos banka- 

 varj , {Coi'. eretnita. Lin.) szíiietliessek eló , c^y állílájilac; svcizi nia- 

 tláví de mellyet Gesner után senki nem látott De a Corv. affinisy 

 Lath. uj;y látszik, valódi banka: van e;;y egcszcu fekete faj is Új 

 hoilandiában. 



(■) A hiippe=: ntív a babuta kiálfáaálul száiniaztatck franciául 

 s azon bnbnak lett nevévé, mellyet ez fején hordoz, s átvitelek 

 egyéb niad.irak búbjára is. 



(*) A. b. Upupa minur , I Afrikai babulaj Vieill- promerops , |>1. 

 II, és gal. 184. Vaili. prom., 2ő. 



