A KÚSZÓK. 501 



Egy fij uev(>zeles larkáiiak elknrluUságaért : ez 

 A csipet t J'arku kuruhuru. (Tr. temnurus. T.) C(í1. 326, 



Egy indsiknál pedig a farkiakarók majd-ncm olly 

 hosszak , miat a teste , ez 

 A pdvarohon huruluru. {F?'. pavonJnus. T.) col. 272 ; 



Spix. 35. 



Hires a raexicoiak m^thologiájabau , és a benföldiek- 

 tíil kerestetik ékesség végett. 



A JVYÜYÉSZEK. F. 



{Les Anis. Vrotophaga. Lin. Madenfresser. (*). 



Nagy, összenyomott, hajolt, íogazatlan csorrokrul 

 megismerhetők, melly fölemelt és fiiggö s metsző taraj L 

 hordoz. 



Két fajok ismeretes , mindenik Amerika forró nedves 

 lájairul, erős emelt lábúak, hosszúkerek-farkiiak s feke- 

 te tolluak : 



1. A nagyobb nyüvész [Crotophaga major) és 



2. Az ani nyüvész {Crotoph. ani.) enl. 102. 1, 2. k.; Vieill. 



gal. 43. 



E madarak bogarakat és szemet esznek , seregesen rö- 

 pülnek, töhh pdr együtt tojik és költ egy az ágakra s az 

 együtt köllendö párok számának megfelelelö nagyságura 

 épített fészekben. Könnyen megszelídülnek , szólni is 

 megtanulnak , de húsok rosz-szagu. 



— Trog, Temminkii , Vaill,, 12; — Afrikában. Trogon narina, 

 Vaill. Afr. 228, 229 és Cour. 10, 11. 



Kételkedni szabad, hogy a Trogon maculatua , Biown , III. 

 XIII , valódi kurukinu. 



(') Ani, anno ezen madarak neve Guianában, Brasiliában. Cro- 

 TOPHAGüS-t Brown gondolta ki (Hist. naf. Jani.) , mivel e szigetben 

 a madár a marhákra repül , olt bagocsokat és kollancsokat foe;do.só. 

 Kqoiov ^ '=■ musca cnnina. 



