A KÚSZÓK. 507 



zctL tollakbul képzettet , melly az állat kénye szerint le- 

 siniul vagy fólberzed. India legtávolabb részében élnek ; 

 a nagyobb rész tollazata fehér; leg tanulékonyabb fajok, 

 leginkább a mocsáros földeket szeretik, f). 



Némelly , nem rég Új-Hollandban ícjltalált fajok egy- 

 szerűbb , kevesebbé mozgékony , és széles , középszerűleg 

 hosszú tollakbul álló búbot bírnak. Többnyire gyöke- 

 rekkel élnek. ('). 



Másoknál az egész búb helyett néhány csüngő, s fosz- 

 lott szakáilakat csak vége felé biró toll vagyon , mellyek 

 néraükép a tolltaraj helyet foglalják el. (*). 



De a legnagyobb szám fején semmi ékesség nincs; a 

 tanulás- és szólásbeli űgyeségrül legismertebb faj 



A hamuszin papadu , hamusz. csacsogdfy. {hamuszín pa- 

 pagáj , F. Le Perrocjuet gris. Jaco. Psitt. eryth- 

 racus.) enl. 311. Edw. 163. Vaill. 99—103. 



Egészen hamvas; farka veres. Afrikábul jö. 

 A zöld ruhás fajok legszámosabbak- (*). 



(') Ps. eristatus, enl. 265; — Ps. Philippinarum , enl. 191; 



— Ps. malaccensis , enl. 498; — Ps. sulfureus , enl. 14; — Ps. 

 galeritus, White. 237; — Ps. nasieus , Temm. col. 331. 



f) Ps. Banskil. Lat syu. Suppl. 109, Shaw. Mise. 50; — Ps. 

 funereus^ Sh. Mise. 186; Ps. Cookii, Tern. v. Leachii , Kuhl. III, 

 rl. ; — Ps. roseus , Kuhl. col. 81. 



Ezen fölosztat lön a CalyptorhvnChus nem Vigois és Hors- 

 field-nél. 



(') Ps. galeatus , Lath., Suppl. 



{*) Ps. melanocephalus , enl. 527; Vaill. 119, 120; — Ps. si- 

 gnatus , Vaill. 105; — Ps. menstruus , enl. 384; Vaill. 114, v. Jla- 

 virostris , Spix. XXXi ; Ps. purpureus , enl. 408; Vaill. 115; — Ps. 

 sordidus , Vaill. 104; — Ps. amazonicus , enl. 13, 120, 312; Vaill. 

 98, 99; — Ps. aestivus , enl. 545, 879; Vaill. 110 és 110 kétszer; 



— Ps, coerulifrons , Sh. Eclw. 330; Vaill. 135; — Ps. cyanotis , 

 T. V. brasiliensit , Lin. Edw. 161 ; — Vaill. 106; Ps, dominicensis , 



