510 MADARAK 



Rendesen a kúszók közé tétetik két egymás- 

 hoz igen közeli madár, melljek a tj Likaikhoz is né- 

 mileg hasonlítani látszanak , — nevezetesen a hok- 

 kókhoz. 



Szárnyaik és íarkok mint a hokkóké, s azok 

 módjára fákon tartózkodnak; csorrok rövid, felső 

 lemeze boltos; lábaikon a melülsö ujjak között rövid 

 hártya van ; de a külső ujj gyakran hátra irányzódik 

 mint a huholyoknál. Orrlyukaik szinte egyszerűen 

 nyilnak a csorr szarvanyagába , a lemezek szélei fo- 

 gacsosak, s a mellcsont (legalább a turakasznál) 

 nem birja a tyukiak-nkl közönséges níigy ki- 

 metszéseket. 



Ezen madarakbul két nemet csináltak , mint jő : 



A TÜR/UíÚSZOR. 

 {Les Touracos. Corytliaix. Ilig.) (^). 



MclIyckTiek csorra nem emelkedik föl a homlokra , 

 3 Icjök t'öliiieresztlictó' toUtarajjal ékesített. 

 Lcgismeretesebb faj : 



A foki turakusz. {Cuculus persa. Lin.) enl. 001. Vieill. 

 Prom. ele. 10, 17. 



A Remény-fok körül lakik , szép zöld , szániytol- 

 lainak egy része karmazsin veres. Fa odvakban fészkel, 

 gyümölcsökkel él. (")• 



landiae , Lath., Mus. Carls., 28; — Ps. cornutus , Latb. Syn. Suppl. 

 III, vni. rl. 



(') Vieillot e nevet opethus-rsL változíatá. 



(-) A. h. Touraco géant , Vaill. Promér. et guép. 19. rJ ; — 

 Touraci) pauline, Temm., col. 23, v. opoethus ery throlophus , Vieill. 



