520 MADARAK 



takarói, a rövidebbek és durvábbak mint a páváé, szinle 

 fbimeredve kereket képzenek. A himeknek gyönge sar- 

 kantyúi vannak. 



Régóta csak egy faj ismeretes. 



A közönséges pulyka. F. {Le Dindon commun. Mele- 

 agris gallopavo. Lin.) Enl. 97. 



Amerikábul a 16 században hozaték s ma egész Eu- 

 rópában tllerjedt, busának jó izéért; nagyságaért és kön- 

 nyű szaporodásaért. A virginiai vad pulykák (Vieill. galer. 

 201 .) zöldes barnák , rézfényléssel. 



Kis ideje hogy egy másik faj is leiraték, 

 A szemes pulyka. {Mel. ocellata.) Cuv. Mém. mus. VI- 1. 



rl. col. 112. 



Majdnem olly szép mint a páva, szineinek ragyogása 

 által, s kiváltképen zafír szinii tükrei által, mellyek arany 

 és rubin körökkel kei'ítvék, pulyka-idomu farkát éke- 

 sítve. A Honduras öbölnél fogaték. 



A GYÖNGYTYÚKOK. (^). 

 {Les Peintades. I^umida. Lin.) 



Fejők csupasz , arcaik alán hus-karélyok , farkok 

 rövid, s kaponyájok fölött legtöbbnyire havadályos tarai 

 van. Lábaikon nincs sarkantyú; rövid s csüngő farkok s 

 farcsikok sűrű tollai , testöknek boltos idomot adnak. 



Ismeretes faj ; 

 I. A közönséges gyöngytyúk. {Numida meleagris. Lin.) 



enl. 108. 



Afrikábul ei-edt, palaszínü, mindenütt betakarva göm- 



(') A régi görögök a gyöngytyúkokat Meleagris-nvik hívták, s 

 azt hivék , hogy Meleagris , lestvéreinek átváltozásábul eredtek. 

 Tollazatúk foltjait a könynk nyomainak vallák. A rómaik őket afri- 

 kai , numidiai stb. tyúkoknak hívták. Ma csak Gvineál>an találtatlak 

 föl újra. 



