A TYUKPÉLIEK. 537 



oszlani Idsérlenek , a mint csorrok többé kevesebbé erős , 

 s a millyen a lábaik viszonya. 



A TUBÁT YUKOK. 



{Les Columhi-Gallines. Vaill. Columhi-gallina?) 



Inkább közeliinek a tyúkuakhoz mint a többi alnemek, 

 emeltebb lábaik s csoportosan élni szeretésök miatt, 

 eledelöket a földön keresve , fára nem ülve. Csorrok vé- 

 kony, hajlékony. 



Egyik faj a tyúkuakhoz szít, fejének csupasz részei 

 s torongyai miatt. Ez 



1. A torongyos tubát juh. {Columha carunculata , Tem. 



II. rl. Collwnhi-calline , Vaill. 278. 



Egy másik oda szít legalább nagysága által, melly 

 majd a pulykáét fölüti , ez 



2. A horonds tubatyuh. [Le pigeon couronné, az indiai 

 > szigetsokon, Goura, Tem. Coluinbihocco\ Vaill. Co- 



lumba coronata, Gm.) Sonnerat , 104; enl. 118, 

 Temm- pigeons- 1. rl. Vieill. gal. 197. 



Egészen paiaszürke , szárnyán geszten} eszinnel és fe- 

 hérrel, feje ékesítve van függőleges búbbal hosszú foszlott 

 tollakbul. Majorságban tartatik , Javán. stb. De Európá- 

 ban még nem akart szaporodni. (^). 



Egy harmadik ide tartozik még hosszú s csüngő tol- 

 lai miatt, melly ek nyakát mint a kakasét ékesítik. Ez 



3. A nihobari tubatyuh. {Le pl geo de Ninconbar, Col. 



nincobarica. Lin.) Enl. 491. 



Legcsillogóbb aranyzöld. India több részében talál- 

 tatik. {\ 



(') Vieillot ezen koronás nagy galambbul csinálta a Goura vagy 

 LoPHiRUS nemet Gal. 197. rl. 



(*) Ezen alnembe rendelt fajok , melly talán nem eléggé meg- 



