560 MADARAK 



rabszolgaságban látottalc, tettetett és furcsa mozgások s uiaj- 

 molások által íolttínök. ('). 



A rendes darvak. 

 {Gr US. Les Grues. Gewöhnliche Kraniche.) 

 Csorrok akkora vagy hosszabb mint fejők: 



1. A lözonséges Daru. F. (La Grue comniwie. Ardea 



grus- L. Grus. cinerea. Bcclisl.) Enl. 709. Frisch. 194. 

 Namu. 1. kiad. 2. 2. k. 



Négy és több lábnyi magas , hamvas , torka fekete , 

 fejtetője csupasz és veres; farcsika hosszú, fölálló, bodros- 

 tollakkal ékesített, részint feketékkel; híres minden idő- 

 ben azon vándorlásrul, mcllyct tavaszszal délríQ éjszakra 

 s őszszcl megfordítva tesz , olly nagy mint jól rendelt csa- 

 patokban. Magvakat eszik a mezőkön, de jobb szereti a 

 bogarakat és férgeket, millyeneket a mocsáros vidékek 

 adnak neki. A régiek sokat beszéltek ezen madárul , mi- 

 vel fő útja Görögországon és Kis-ásián vezcté keresztül. (^). 



Csak a darvak s gémek között hozandók föl: 



2. A lebenhés daru [IjC Courlan. ou. Courliri. Ard. sco- 



lopacea. Gm. Der Schnepfenreiher') Enl. 848. (^). 

 Csorra vékonyabb s kissé szeltebb mint a darvaké , 



(') Az academia boncludósai ezen madarat, helyzet csercie'rt 

 scops , otus , asio ndvcn nevezek, de ugy a régiek a mi suholyain- 

 kat hívták. BufTon , ki e hibát jól megfejte a suholyoknál, még is 

 abba vissza esik , feledékenységbül , a száz korgálynál. 



(-) Ezen nemhez tartoznak még: Ard. canadensis , Edw. 133. 

 (Grue de Canuda) ; La Grue a collier , enl. 865 és la La Grue des 

 Indes , Edw. 45 5 (Ard. antigone.) ; Vieill. gal. 256; {Ard. america- 

 na] , et la Grue géant. Pali. It. 11. , no 30 , t. 1, {Ard. gigantea) , 

 melly nem látszik semmiben különbözni a fehértül ; végre a toron- 

 gyos daru, (la Grue caronculée , Art. carunculata^ , melly nem 

 gém , mit Gmelin hitte. 



(') Ezen madárbul csinálta Vieillot az Arajiüs nemet, gal. 252; 

 Spix, 91 , \\. ~ on Rallus ardeoides , nevet ad neki. 



