564 MADARAK 



Olly gémek , mellyeknél a liát-al tollai bizonyos idö- 

 Ijcii Jiossziík és foszlottak. 



Legszebb fajok , mellyeknek tollait azon ismere- 

 tes használatra fordítják, melljet már nevók kifejez: 



1. A lís kócsag. {Fehér lócscig. F. Ardea Garzetta. 



Straussrei/ier.) Enl. 001. La petité Ai gr ette. 

 Fél akkora mint a gém ; egészen fehér , foszlott tol- 

 lal nem haladják meg farkát. 



2. A nagy kócsag. (Fehér gém. F- La grandé Aigrette- 



Ardea álba, Der grosse Silberreiker) Enl. 88ü. 

 Szinte fehér, de nagjobb, 

 E két faj Európában találtatik. (^). 

 Van egy harmadik is, rövidebb lábú, foszlott tollai 

 sokkal meghaladják a farkat. Ez 



3. Az amerihai lócsag. (Ard. egreita. enl. 92ő. 



Ide vagy jól közel helyezendök : 



4. A hajas lócsag. F- (Le Cralier de MaJwn. Ard. co~ 



jnata. Gm- Der Rallenreíher.) Enl. 348. Naum. I^ö 

 kiad. 22, 45. k. 



Dcleuropai madár, háta verhenycs barna, szárnya ha- 

 sa farka fehérek. A vén nyaka sárgás, íéjhátulán egy hosz- 

 szú tollag. (^). 



Dobgémek ; (Butors. Rohrdomnieln.) 



Nyákok tollai lomhák, széledvék, mi okbul nagyob- 

 baknak látszanak. Rendesen foltosak vagy vonaloliak. 



(') Temmink véJi liogy az A. álba .^ az egrettá-nak fíatala , s 

 hogy az enl. 901. rl. nera az európai apró kócsagot mutatja, banera 

 az amerikait. 



{') Meycr pontos vizsgálatai szerint az Jrd. castanea , Gm., v. 

 ralloides , Scopol.^ — Ard. squaiotta ; — A. Marsiglii. , — A. pu- 

 viila s még az A. erythropus , s A. malaccensis , Gm. enl. 911, nem 

 egyelek mint fajtái v. különböző életkorai a hajas kócsagnak. Az. A> 



