A GA/LOK. 5G7 



miutííii a telet Afrika külíiiibozü tar Lom anyaiban tölte s ott 

 másodszor fészkelt. 



2. u4 feJcete gólja. {La Cicogne nőire, Ardea ragra. 

 Lili.) Elli. 399. s a fiatal Frisch. 197. JNaiini. 23. 

 32. kép. 



Fehéres biborcsillogással , hasa fehér , távol mocsá- 

 rokat keres meg ; erdőkben fészkel. (*). 



Az idegen fajok között megkűlönböztetendök : 



A csupasz nyalu gólydh. 



IMellyeknek csorra még nagyobb mint raás fajoknál, 

 hanem könnyű anyagú; — s ezek közt 



A begyes gúlydh. [Les Cicognes a sacs. Ardea dubia.) 

 Gm. Lath. 



Mellyeknél a nyakközép alatt valami kolbász - féle 

 függesztek van , s mellynek szárnyalalli tollai a Marahou 

 nevezetű könnyű tollpamagokat adják. Ezek legnagyobb 

 madarak a nembül; hasok fehér, köpönyegök ércfényü 

 fekete. Két fajok van : 



1. A marabu gólya \ {Ciconía marabu. Tem.) col- 300, 



Egy színű köpönyeggel. A Senegaltul. 



2. A szegélyes gólya. {Cic. argala. Tem.) col. 301. 



Indiábul. Száruytakarói fehérrel szegetlek. — Széles 

 csorraikkal madarakat fognak a levegőben repülve. (^). 



(') Ezen nemhez tartozók még a Maguari , v. amerikai gólja, 

 {A. maguari,) Vieill. gal. 254; Spix. LXXXix , c. hamis név alatt 

 Ciconia jubura , raelly kevéssé különbözik a mi fehér gólyánk- 

 tul ha csak nem hamvas csona által ; az apró nubiai fekete 

 gólya {Cic. abdinii , Lichtensein), Riippel ,8; — A violaszín gólya 

 (C. leucocephala , Gm.) enl. 906. 



(') A. h. C, capillata , T. (C. chevelue •,) col. 312. 



