AZ ÚSZHÁRTYÁSAK. 600 



kedni; tengeren élnek mint a karakák s sziklákon fész- 

 kelnek. 



Közönséges faj : 



Az éjszalci bdhusz. Eszali álla. F. /Ilka arctica L. ct 

 labraduria. Gm. Mormon. JraLercula, Tcm.) EiiL 275. 

 Brit. zooL H. rl. Edw. 358, 1. frisch. 192. Namn. 

 Cő. 101. k. 



Galambnagysiígu , sapkája , köpönyege feketék , alul 

 egészen fehér. Néha Angolhon meredek part szikláin fész- 

 kel, télen a francia partokon bővelkedik. ('). 



Temmink staryques (phaleris) név alatt a kisebbé 

 emelt csorruakat különbözteti meg. ("). 



A tulajdonképi alkák. 

 {Lies Pingouias. propr. dits. Álca. Cuv. Allén. ('). 



Csorrok nyultabb és késlap-idomu 5 alapját egész az 

 orrlyukakig födik a tollak ; szárnyaik épen kisebbek, 

 miulliogy vclek emelkedni tudnának, épen nem repülnek. 



Néha télen partjainkon látható : 



A iorda. F. [Rendes alha. Le Píngouin' commun. Álca 

 torda ci pica. Gm.) Enl. 1004. a vén, 1003. nyári 

 ruhában. Edw. 358, 2. Briss. VL viii. 2. Brit. Zool. 

 II. rl. 1. 



Fölül fekete, alul fehér; szárnyán egy fehér vonal, 

 csorrán egy vagy kettő. A him torka még azon fölül fe- 



(') A. h. A. cirrhata , Pali. Spic, V. i. il. ; Vicill. gal. 299. 



(") Alca cristatella , Vieill. gal. 297, vagy Starique cristatelle, 

 T. col. 20O. et Pali. Spic. zool. V. rl. t, tnellynek az A. pygmaea, 

 fiatala; A psittacula. Pali. Spic. V. rl. 2, s rnnck az A. tetracula , 

 uo. i. k. íiatala. 



(^) Alka, alk , auk , a Phcrö szigeten divatozó nerek, valamint 

 éjszaki Scotiában. Pinguoin, nevet adtak a Hollandusok a deli rep- 

 CUVlEll I. K. 39 



