A7. ÚSZHÁRTYÁSAK. 615 



a fiatal sölclobb sziuii. Holló nagyságú. Majd minden ten- 

 gerben találta lik. ('). 



Ezen fajjal igen soká összezavartaték egy másik , csa- 

 jkán lebenke nagyságú , fölül fekete , alul fehér , Scolia 

 éjszaki partjain s a szomszéd szigeteken végetlen számban 

 lakozó , mellyeket a lakosok téli eledelnek besóznak , neve : 

 2. A skót hojha. [Procellaria Angloruin ^ Tem.) Edw. 359. 



A hajósok néJia, hojsza név alatt, beszélnek olly déli 

 sarktengeri madarakrul, mellyek két különböző nemet 

 alkothatnak. 



A TENGERÖRÖK (teNGÖRÖx). 

 {Ler Pélécanotdes , Lacép. Halodroma' Ilig.) 



Idomok mint a hojszáké vagy hojháké , de torkok 

 kiszéleszthetö mint a kormoránnál, hüvely kök pedig egé- 

 szen hibázik, mint a diomédeknél. {Procellaria urinatrix 

 Gm.) , és 



A HOJHÚSZOK. 



{Léts Prions. Lacép. Pachyptila. Ilig. 



Különben a hojszákhoz hasonl<')k , de orrlynkaik el- 

 választvák mint a széltársaknál , esorrok tág az alapján , 

 széle pedig belül függő lemezesekkel szegett (fogas) , mint 

 a rucáknál- Ezek az ugy nevezett lék hojszdk ( Procella- 

 ria vülata ct cuerulea. Forst.) 



A DIOMÉDEK. 



{JLes Alhalrosses. Díonudea , Liii. yílhalros.) ("). 



Legtömegesebbek minden vizi niadarak között. Csor- 



(') A. li. Proc. obscura ^ Vieill. gal, 301; — Proc. pacijica r. 

 /ulíginosa, Wtiite 252 , melly tatáu nem kiil6iil)ö/,iii a Procell. ae~ 

 quinoctialis-l\ú , Edw. 89. 



(-) Diomedea , régi neve a Diomed sziiícle körül Tarpritolio/ Vö- 



