AZ ÚSZHÁRTYÁSAK. - 017 



hajlott végíi , az alsó alul előálló szögletei képez. Kózép- 

 lííjou fekvő orrlyukaik hosszúk keskenyek s előtünök; 

 íarkok teljes , száraik elég emeltek , hiivelykök rövid. 

 Gyáva, falékony madarak, a leuger partjain pesgök, min- 

 denféle halakkal , döghussal slb. élnek. A homokban vagy 

 sziklarepedékekben fészkelnek, csak keveset tojnak. Mi- 

 kor a szárazra mennek, rósz idő jele. Partjainkon több 

 faj találtatik ; s mivel életkoruk szerint különböző loUa- 

 zaluak, fajaik még többre szaporittattak. Általában mint 

 fiatalok , szürke foltosak. 



Buffon Goelancls-niúí nevezi a nagyobb fajokat, ezek 

 nálunk maradhatnak : 



A CSŰLLÖK. 



Mellyek nagyságra a récét fölül múlják. 

 Egy a legnagyobb közül, 



1. Jl felet e (Jcopönyegu) csüllö. {Le Goeland a manteau 



noir. Larus marlnus et naevius. Grn.) Enl. 090 és 220. 



Eleinte fehér és szürke foltokkal, utóbb egészen fe- 

 hér lesz , csak köpönyege fekete ; csorra sárga , alul egy 

 veres folttal ; lábai verhenyesck. 



2. A szürke {höpönyegü) csüllö. (közönségesen a polgár- 



mester , Le Goeland a manteau gris. Larus glau- 

 cus. Gra.) Naum. 1. kiad. 36. 



Alig kisebb nála : íöle csak világos hamvas köpönye- 

 gére különbözik. A fiatal .szinte foltos. (^). 



cali Gabian ; a francia Mauves , vagy Mouettes a német M'öve~lü\ 

 jö ; Goeland, mellyet Feuillée használt előszói", az angol Gull, vagy 

 Gull-ent-hiil van elrontva. 



(') Temmink megkülönbözteti a Lar, argentatus-i , Lath., enl. 

 253; — A. h. Goeland leucomele , Vieill. 61. s. Goeland a tété nőire 

 du Bengale. 



