634 MADARAK 



lyát birnak. Rosszabbul járnak , kizíJróbban halakat és 

 bogarakat esznek, gyakrabban búknak. (*). 

 Köztük megkülönböztethetők: 



A BUKRUCÁK. 



{Les Macreuses. (^). Tauchenlen.) 

 Csorrok szélessége s földuzadása által. 



1. A Jcüzönseges bukruca. [Le Macreuse commune. Anaa 



nigra. Lin. Die Tj-aurenlC') Enl. 972. Naum. pótl. 



14; 28 s 29. k. Bril. Zool. Q. rl. ö. Wils. Am. VIII. 



LXXII. 2. 



Egészen fekete , fiatalságában szürkés , csorra igen te- 

 reb , s alapján pupol hordó. Nagy csapatokban él, part- 

 jaink hosszában , leginlcább csigákkal. A fiatal nőstény = 

 An. cineraceus. Naum. 1. c. 60, f. 91 — 92. 



2. A nagyobb bukruca (Biborruca. La double Macreuse. 



Anas fusca. Lin. Die Sammetente.) Enl. 950, Frisch. 



165. Naum. 1. c. supl. f. 15. 16. Wils. Lxxii. 3. 



Araattul nagyobb termete , szárnyán egy fehér folt 

 és szeme alatt egy fehér vonat által különbözik. Gégéje 

 közepén egy kerekded duzadás van , vizszinüleg meg- 

 lapított. 



3. A szemhörves bukruca- {La Macreuse a large bee. 



Anas. perspicülata. Lin. Die Brillenente.) Enl. 995. 

 Edw. 155. Wils. Am. VIII. lxvii. 1. 

 Fej -hátán s nyaka mögött fehér szint bir, csorra 

 alapjának csupasz, sárgaböre a szemeket és körvezi. 

 Új holland is ad egy fajt, ez 



(') Ezen osztály teszi Brehtn Platypus nemét, meliy ~ Hy- 

 DROBATES , Temm. vagy Fülica , Ch. Bonap. 



(') A macreuse név talám a manger maigre-liW jö , mivel so- 

 vány ételt ad. Flemingnél neve Oidemia. 



