44 



dorsali recto utrinqve distincte angulato, umbonibus sat magnis et prominentibus in 

 parte antica tertia sitis. Valvulæ solidulæ lineis concentribus et radiantibus subtili- 

 ter decussatæ, epidermide fuscata danse pilosa tectæ, denticulis cardinalibus anticis 

 7-10, posticis 10 — 14 Long. 16""". 



Denne store og smukke Form, om hvis Selvstændighed som 

 distinkt Art jeg ikke kan tvivle, da jeg har havt Exeraplarer i alle 

 Aldere til min Undersøgelse, forekommer hos os levende alene i 

 Østfinmarken, ved Vadsø paa 60—120 F. D. og ved Magerø (Ver- 

 kriizen). Udenfor Norge er den alene med Sikkerhed kjendt fra 

 Spitsbergen (Torell). Fossil er den talrigt representeret i vor 

 glaciale Formation, saavel i Mergelleret som i Skjælbankerne, lige- 

 som ogsaa enkelte fossile Valvler af og til tåges med Bundskraben 

 langs vor hele Kyst. Af de af min Fader (Fossile Dyrelevn. fra 

 Qvartærperioden pl. 2) afbildede Exemplarer af hans Area rari- 

 dentata, var. major, høre alene fig. 29—33 til denne Art. Fig. 

 34—37 ere derimod usædvanlig store Individer af Area pectuneu- 

 loides. 



48. Limopsis mimita, Phil» 



(Tab. 3, fig. 5, a— c). 



(L. borealis, Woodw., Jeffr.). 



Testa modice convexa, obliqve suborbicularis, vix longior qvam altior, postice 

 inferne rotundato-expansa, margine ventrali et antico æqvaliter arcuatis, postico obli- 

 qve ascendente, dorsali utrinqve obsolete angulato, umbonibus raediocribus in medio 

 marginis dorsalis sitis, area ligamentali anguste rhomboidea Valvulæ solidulæ lineis 

 concentribus et radiantibus decussatæ, epidermide tectæ fuscata pilis longis per radios 

 dispositis dense ornata, intus albæ, margines versus distincte crenulatæ; linea car- 

 dinali dimidiam testæ longitudinera æqvante denticulis utrinqve circiter 6 tuber- 

 cularibus armata. Long. 12""", 



M. Andrew fandt først denne interessante Form ved vore Ky- 

 ster og opførte den som L. pygmæa, Phil, fra hvilken Art den dog 

 synes betydeligt at differe. Senere fandt min Fader samme Form 

 ved Lofoten og henførte den til den fra Calabriens Tertiærforma- 

 tion bekjendte fossile Form, L. minuta, Phil. Den har senere været 



