219 



Forbes), som iiabenbart skiller sig snanicgct fra de øvrige Arter 

 af Slægten Clathurella (Defrancia), at den vaiiskeligt kan henføres 

 under samme Slægt som disse. Slægtsnavnet Raphitoma har vist- 

 nok været anvendt ogsaa for mange andre ikke herhen hørende 

 Former, men jeg kan heri ikke se nogen væsentlig Hindring for at 

 optage det igjen i en mere indskrænket Bemærkelse. Slægten 

 omfatter foruden hin længst bekjendte Form ogsaa en ny her neden- 

 for beskreven Art, som i alt væsentligt synes at slutte sig saa 

 nær til Forbes's Art, at begge sammen vil danne en meget naturlig 

 Slægtsgruppe. I Skallens Textur og eiendommelige Skulptur kom- 

 mer denne Slægt nærmest Sl. Daphnella, Hinds, fra hvilken den 

 dog skiller sig ikke ubetydelig i Skallens Form. Jeg har hos de 

 til min Raadighed staaende Exemplarer af K. anceps forgja'ves 

 søgt efter Piltænder eller Unciner, som hos Arterne af Sl. Clathu- 

 rella ere saa tydeligtudviklede. Om jeg end ikke med Bcstemthed 

 tør paastaa, at de fuldstæMidigt mangle, maa de dog i ethvert Fald 

 være overordentlig ringe udviklede, da de ellers neppe vilde have 

 ganske kunnet undgaa min Opmærksomhed. 



131. Raphitoma anceps^ Eichw. 



(Tab. 17, fig, 9). 

 (Pleuroloma boreale, Lov.; Defrancia teres, Forbes). 



Testa tcnuis, scmipelluoida, albido-flavesccns flammulis vufcsccntibus variegata, 

 fiisiformi-turrita, spira olongata et at.tcnuata apioe acuto, anfractibus 9 — 10 teretibus, 

 ultimo tumidulo basi tcnuitcr exscrta, sutura profunda subcanalioulata, sat obliiiva, 

 apcrtura pyriformi, labro externo expanso medio valde arcuato et inflcxo, sinu labiali 

 profundissimo et angusto, columella elongata et tenui. Superficics cingulis numerosis 

 clevatis dense obducta, interyallis angustissimis et profunde exaratis. Long. 12 "m. 



Nærværende characteristiske Form er idethele meget sjelden 

 ved vore Kyster og væsentlig kun indskrænket til de større Dyb- 

 der. Jeg har indenfor vor arktiske Zone tåget den af og til ved 

 Lofoten paa 200—300 F. I), samt ved Hammerfæst og Hasvig i 



