332 



4. Clione limaeina, Phipps. 



(Tab. 29, fig. 4, a— e). 

 (Clione papilionacea, Pallas ; Clio borealis, Brug.) 



Animal pelluoidum, siibhyalinum, parte orali et extremitate postica corporis 

 roseis, forma elongato-fusiformi, latitudine maxima ante medium sita, postice sensim 

 attenuatum et in cuspidem acuminatam desinens, alis triangularibus latitudine cor- 

 poris subæqvantibus, cute ubiqre vesiculis minutis sparsis farete. Long. SS"»"'. 



Radula segmentis 28 composita; uncini utrinqve 8 (12). 



Denne høinordiske Form, som i de polare Have forekommer 

 i saadanne enorme Mængder, at den selv kan udgjøre Hoved- 

 næringen for den colossale Grønlandshval, viser sig kun undtagel- 

 sesvis ved vore Kyster. Ved Finmarken tør den dog til visse 

 Tider forekomme i ikke ubetydelige Mængder. Jeg har fra Vardø 

 faaet tilsendt et Par Exemplarer med den Angivelse, at denne 

 Sort Dyr ud paa Vaaren slet ikke var saa ganske sjelden at se. 

 Fremdeles har Stipendiat R. Collett medbragt et enkelt Exemplar 

 fra Repvaag sammen med Dele af Physophora borealis ; og A. 

 Boeck har endog observeret den saa langt Syd som ved Karmøen. 

 Derimod synes Becks Angivelse om dens Forekomst længere Syd 

 i Kattegat ifølge Mørch at bero paa en Forvexling med Acera 

 bullata. Selv har jeg kun en eneste Gang observeret den ved 

 vore Kyster, nemlig for mange Aar siden ved Lofoten (Skraaven) 

 og her kun i et Par Exemplarer. Under vor sidste Expedition 

 toges nogle faa, men colossale, indtil 2 Tommer lange Individer i 

 Havet nordenom Jan Mayen. Hos 2 af mig anatomisk undersøgte, 

 middelstore Exemplarer fra vor Kyst har jeg fundet Uncinernes 

 Tal overalt paa Radulaleddene kun 8 paa hver Side. Loven an- 

 giver derimod 12 saadanne. Dette sidste Tal tør maaske være det 

 sædvanlige hos meget store Individer. Arten er bekjendt fra Island, 

 Spitsbergen, Grønland, Nordamerikas Østkyst og Behringshavet. 



