B. FLODERUS, SALIXFLORAN I TORNE LAPPMARK. 19 



Salix i^lauca L. X iiiyrsiiiites L. 



Vid Abisko anträffades ett 10-tal individer af S. glauca 

 L. X myrsinites L., en bland de i Skandinaviens fjälltrakter 

 oftast sedda och äfven bäst kända hybrida salices. Äfven 

 vid Sildvik sågs en buske (J*) af hybriden. 



k Ofta ses S. glauca L. X myrsinites L. t. f. af kroisering 

 med sina moderarter uppvisa öfvergångsformer till dessa. 

 Så var ock förhållandet vid Abisko.^ 



Salix glauca L. x S. myrsinites L. x nigricans Sm. 



Enstaka individer af denna i våra fjälltrakter icke allt 

 för sällsynta, ehuru något förbisedda hybrid anträffades in- 

 vid materialvägen vid Abisko i näheten af därstädes i mängd 

 växande buskar af 8. myrsinites L. X nigricans Sm. Hybri- 

 den är till sina karaktärer intermediär mellan? de sedan 

 lång tid väl kända S. glauca L. X mysinites L. och S. glauca 

 L. X nigricans Sm., till hvilka den ofta uppvisar öfvergångs- 

 former. 



Salix glauca L. x nigricans Sm. 



S. glauca L. X nigricans Sm. är en af de allra vanligaste 

 salixbj^briderna i våra fjälltrakter. Den synes inom det un- 

 dersökta vegetationsområdet uppträda i ungefär samma fre- 

 kvens, hvari jag funnit densamma inom samtliga af mig un- 

 dersökta delar af Skandinavien, där dess båda hufvudarter 

 växa bland hvarandra.- Sålunda torde jag hafva anträffat 

 omkring 60 intermediärt stående individer af densamma spridda 

 öfver hela det undersökta området, d. v. s. från Abisko ända 

 fram till Sildvik. I detta antal har således icke medräknats 

 de synnerligen talrika former, hvilka i oafbruten serie sam- 



^ Till S. glauca L. X myrsinites L. torde en af mig på fjället Hård- 

 eggen i Jämtland funnen och Q. c. p. 38) såsom »Salix glauca X herbacea 

 X mysinites (nov. hybr.)» beskrifven form böra hänföras. 



Måhända bör äfven hitföras en af mig på Åreskutan funnen form, 

 som af mig (1. c. p. 46) tolkats såsom »Salix hastata X myrsinites» . 



" Hybridens sydligaste kända växtlokal inom Sverige torde vara 

 Dalby i Värmland, hvarifrån exemplar 1887 insamlats af J. A. O. Skåk- 

 MAN. Denna form (9) står mycket nära S. glauca L. — Det vore af stort 

 intresse att undersöka, huruvida icke *S'. glauca L. vid sin låggräns såsom 

 regel uppvisar en inverkan af S. nigricans Sm., analog med den, som denna 

 senare art i sin tur på fjällen röner af S. glauca L. 



