•48 ARKIV FÖR BOTANIK. BAND 8. N:0 9. 



knappast löslig; ingående undersökningar beträffande de båda 

 arternas uppträdande inom andra land, där de icke före- 

 komma invid hvarandra, äfvensom kanske framför allt pale- 

 ontologiska forskningar torde kunna sprida ljus häruti. 



S. nigricans Sm. X phyUcifolia L. hybridiserar enligt min 

 erfarenhet inom Skandinaviens fjälltrakter ej sällan med S. 

 glauca L.; af dylika former har jag sett ett flertal i sydvästra 

 Jämtlands fjälltrakter samt på Do vre. Såsom of van (se 8. 

 glauca L. X 8. nigricans Sm. X phylicifolia L.!) nämnts anträf- 

 fades äfven inom vegetationsområdet flera hithörande for- 

 mer, hvilka urskiljas genom sina mellan 8. glauca L. X nigri- 

 cans Sm. och 8. glauca L. X phylicifolia L. intermediära ka- 

 raktärer. — I detta samband är det af intresse att betona, 

 hurusom inom mellersta Sverige en analog hybrid likaledes i 

 stor frekvens ses uppträda, i det att 8. cinerea L. härstädes 

 ofta kroiserar med 8. nigricans Sm. X phylicifolia L. I ana- 

 logi med förhållandet vid 8. glauca L. X 8. nigricans Sm. X 

 phylicifolia L. igenkännes 8. cinerea L. X 8. nigricans Sm. X 

 phylicifolia L. genom sina mellan 8. cinerea L. X nigricans 

 Sm. och 8. cinerea L. X phylicifolia L. intermediära egenskaper. 



Salix phylicifolia L. 



Denna art anträffas jämnt spridd öfver hela florområdet, 

 gärna växande tillsaramans med 8. lapponum L., med hvil- 

 ken densamma i låglandet ofta bildar täta och högresta (ända 

 till 2 a 3 meter höga) snår såsom å de vidsträckta kärrän- 

 gar, som bilda Vassijaures södra strand. Den stiger högt upp 

 på fjällen, dock sällan ända upp till gråvidenas öfre gräns. 

 Här är den icke beståndbildande utan förekommer i enstaka, 

 lågväxta, småbladiga, oftast sterila exemplar, som i stort 

 sedt ganska väl bibehålla artens hufvudkaraktärer. Vid när- 

 mare granskning upptäckas dock ej sällan hos de vid dess 

 öfre vegetationsgräns växande formerna en eller annan 

 för den typiska arten främmande karaktär t. ex. en ringa 

 grad af kvarsittande hårighet eller mindre utprägladt 

 blågrön beläggning å bladens undre yta, grund serratur 

 o. d. Dessa egenskaper peka hän på en tillblandning af 8. 

 glauca L, i en tidigare generation, h vilket ock torde förklara. 



