nose 
old 
pipe 
rain 
red 
river 
salt 
sea 
see 
sister 
sleep (v.) 
small 
Snow 
son 
star 
stone 
strong 
summer 
sun 
tobacco 
tongue 
tooth, pl. 
warm 
water 
white 
wind 
winter 
wolf 
woman 
wood 
yellow 
young 
Kıza 
(San Gabriel) 
XIII, 466. Worterzeichnifs der Kizh und Netela. 507 
Nerera 
(San Juan Capistrano) 
a=mepin, müpin 
eraypo 
akwäkit, waköro 
kwauöya, räure 
G paxait 
G üngurr 
G möhönöt 
ni-pills 
yatamkoa 
ischinüi, G isinuch 
yoät, tonit 
a-ıkok 
suon, G shosho-huoot 
lotä, G tölä 
apüsterot, G huuka 
oröriöe 
tamet, G taamet 
a-nongin 
aslatöm 
oro (auch heifs) 
bar, akwäken, G paära 
ärawaätai 
ahrkain, ahöken 
otschötschiöe (otschö kalt) 
zschot, 7sot 
tokor, G tokor 
lumai 
payü-uwi 
mor1öails 
no-müöum 
mayaumal 
nuhükop 
kwäst 
koiäkuiet 
G huani 
G engel 
G moomt 
teliwe 
ne-keis 
küpla 
olütäkalä, G elühmal 
yüıit 
na-kam 
süuol, G shul 
tot, G 10öt 
pa-alwitsch 
nänat 
temet, G temet (tem& Tag) 
piöot 
no-t0 
päl, G pal 
hwaiynot, G huaiyazxnut 
hüngol 
soöout (= kalt) 
1sot 
sungwäl, G shüngäl 
kutä 
kehat 
Sss?2 
