36 V. FausJjoll. 



atlia fiayasi vattani, 

 iia taiii tapati atapo. 

 L'dclham tapati adicco, 

 adho tapati valiika, 

 atha eayasi vattani, 

 na tam tapati atapo. 



Jat. III ^'. 



Kommentaren tager tydelig nol< dette Ord i Betydning af 

 Heskjæftigelse (ayoga, jfr. S. B. E. XX, 141) eller ringe Gjær- 

 ning (ayoga) og dette stemmer meget godt med Fortællingen, 

 i hvilken Vandbæreren skildres som en lystig Fyr, der er til- 

 freds med sin simple Gjærning, ndakabhati = udakabhj-ti, 

 og derfor besynger sanmie, gayasi vattani. Jeg ser følge- 

 lig slet ingen Nødvendighed for al forstaa vattani, som K. 

 vil, i Betydning af Vers. At Kommentarens ayoga sknlde 

 knnne betyde ,Pyntning, Sinykning', tvivler jeg ogsaa meget paa. 



Vat ak ara. 

 Yada .'åmiuldikaiii navaih 

 sayantaiii s a v a t a k a r a m 

 i'eto adaya gaccheyya 

 atha nuna tada siya. 



Jat. III ~. 



o 



Her har Prof. K. aabenbart igjen gjort Konmientatoren Uret, 

 idet han kun har set helt overtladisk |)aa hans Forklaring og 

 derfor ikke forstaaet den. Kommentatoren udlægger nemlig ikke 

 vat ak ara ved sambhiira, men siger aldeles korrekt: sayan- 

 tam savatakaran ti yantena c'eva vatakarena ca saddhiiii 

 sambharayultaiii d. e. med Redskaber og Tov, (det vil sige) for- 

 synet med (alt Skibets) Tilbehør. Sambhara gaar tydelig nok 

 paa det hele og ikke paa det enkelte Ord vatakara. 



