126 .1. Sehelien. Æggehvidestoll'ei'iies analyt. Bestemmelse. 



stor Mængde som Laktalbuminet, og at det rimeligvis i lige 

 høj Grad beror paa disse to Æggehvidestoffers Optræden i 

 nogenlunde stor Mængde, at Ilaamælken har den Egenskab til 

 at koagulere i Varme, hvorpaa Fremstillingen af det i Sverig, 

 TSorge og Finland under IVavn af Kalvost gaaende Produkt 

 beror. 



Af ovenstaaende Tabel fremgaar endvidere, at Mængden af 

 ikke-æggehvideagtige, kvælstofholdige Bestanddele i Raamælken 

 er tydelig større, end den plejer at være i normal Mælk (0,04 — 

 0,05 ^/o N.). Selv om de høje, beregnede Værdier i Exemplerne 

 1 — 2 muligvis for en Del kunne skyldes en Ophobning af Fej- 

 lene i de enkelte Kvælstofbestemmelser, saa yder dog den 

 Overensstemmelse, der paa andre Steder er imellem fundet og 

 beregnet Kvælstof, en Garanti for at Fejlene ikke kunne faa 

 saa stor Indflydelse, og desuden pege Værdierne i 3 og 4, som 

 ere direkte bestemte, ogsaa afgjort i den nævnte Retning. 



Disse Undersøgelser bleve i 1885 med Lnderstøttelse af 

 det danske Indenrigsministerium og det Classenske Fideikommis 

 begyndte i Prof. O. Hammarstens Laboratorium i Upsala. En 

 foreløbig Beretning blev i Sommeren 1885 afgivet til den kgl. 

 Veterinær- og Landbohøjskoles Laboratorium for landøkonomiske 

 Forsøg. Siden den Tid ere de imidlertid blevne dels prø\ede 

 paany, dels fuldstændig omarbejdede i Ultuna højere Mejeri- 

 skoles Laboratorium. Idet jeg nu mener at have underkastet 

 mine Resultater en saa gjentagen Prøvning, at (te kunne frem- 

 lægges til Bedømmelse, undlader jeg ikke at udtale min oprig- 

 tige Tak saavel til de danske ^Myndigheder , der fra først af 

 have sat mig i Stand til disse Studiers Paabegyndelse, som 

 ogsaa til min hojtagtede Lærer Prof. Hammarsten, der selv 

 efterat jeg ikke længer har arbejdet under hans direkte Ledeise, 

 altid har vist mine Arbejder en udelt Interesse. 



