216 Japetus Steenstrup. 



aabeubarer sig i Landets tidligere Skovvege tat ion er, og 

 derved tjene til fra tiere Sider, baade direkte og indirekte, at 

 oplyse de Natnrforbold , bvorunder det Folkefærd levede , fra 

 hvilket Kjøkkenmøddingerne hidrøre. 



Det er med Forsæt at alle fire Tavler knn optage Figurer, 

 der ere publicerede i mine tidligere Afhandlinger om Kjøkken- 

 møddingerne eller Torvemoserne. De korte særlige Texter, der 

 ledsage dem, indeholde imidlertid ogsaa enkelte Data fra noget 

 senere Meddelelser og Undersøgelser, og om disse skal der til 

 Slutning blive tilføjet nogle nærmere Oplysninger. 



Kun saa meget med Hensyn til det Tillægs-Udstyr, der til 

 nærmere Belysning af Te. \ ten blev medgivet den fra oAllge- 

 meine Encyclopædiei) iøvrigt ligefrem optrykte Afhandling! 



11. 



Gangen i det fremlagte Skrift. — Bestemmelse af Kjokkeiinntddingernes Ælde. 

 Denne ikke nuilig alene efter Dyngedannernes Kultur, men niaa væ- 

 senlig støtte sig til de kjendte Episoder i Naturens egen Historie. — 

 Hvad forstod man ved ældre og yngre Stenalder? eller ved 

 p a 1 æ o 1 i t h i s k og n e o 1 i t h i s k T i d r 



Jeg gaar altsaa her strax over til kortelig at omtale den i 

 Skriftet givne Skildring af de Mindesmærker fra tidligere Kultur- 

 tilstande, som den største Del af den dannede Verden i Nutiden 

 benævner med det i Danmark gængse Udtryk for dem, Kjøk- 

 k e n m d d i n g e r. 



At en Skildring af disse maatte tage sit Udgangspunkt fra 

 en sammentrængt monografisk Skitse af de bekjendte Kjokken- 

 møddinger fra Danmarks Stenalder, var naturligt. I Korthed 

 karakteriseres disses almindelige Udseende, deres Beliggenhed 

 ved Landets nuværende eller tidligere Kystlinier, deres meget 

 ulige Højde over Havets eller Fjordens Overflade, deres Størrelse 

 og Udstrækning . deres Opbygning og Sammensætning af Be- 

 standdele, der vel viste sig meget forskjeUigartede, men dog 



