183 



Den elektromagnetiske Lystheori. 



Af 



C. Christiansen. 



(Meddelt i Modet den 22. Marts 1889.) 



Medens man tidligere kun havde to Lystheorier , Emissions- 

 theorien og Bølgetheorien , er der i de sidste Aartier kommen 

 en tredie til , nemlig den elektromagnetiske Lystheori. Da 

 Elektriciteten fortrinsvis findes og bevæger sig i de gode Ledere, 

 medens Lyset udbreder sig bedst i de slette Ledere , eftersom 

 disse i Reglen ere gennemsigtige, var det ikke let at se, hvor- 

 ledes der kunde existere et Slægtskab imellem disse to Natur- 

 kræfter og man kendte derfor i lang Tid heller ingen Sammen- 

 hæng imellem dem. Men • Faraday opdagede 1845, at en 

 elektrisk Strøm kan forandre en Lysstraales Svingningsplan og 

 man har senere fundet flere lignende Vexelvirkninger mellem 

 Lyset og Elektriciteten. Allerede herved var man kommen et 

 Skridt videre, men Hovedvanskeligheden stod dog bestandig 

 tilbage, nemlig at eftervise elektriske Virkninger i Luften og 

 andre gennemsigtige Legemer, der kunde sammenlignes med 

 Lysstraalerne. Ogsaa i denne Henseende have Faradays Under- 

 søgelser havt en afgorende Indflydelse. Han viste nemlig, at 

 Luften spiller en væsentlig Rolle ved mange elektriske Fæno- 

 mener. Den elektriske Gnist har forskellig Form, Længde og 

 Farve efter de Luftarters Beskaffenhed, i hvilke den dannes; den 

 elektriske Fordeling har forskellig Størrelse efter det isolerende 



