184 ('• Christansen. 



Mediums Beskaft'enhed, der findes imellem det fordelende og 

 det fordelte Legeme. Betragtningen af disse og andre Forhold 

 bragte Faraday til at tillægge de slette Ledere Hovedrollen ved 

 de elektriske Forsøg; han foreslog derfor at kalde dem dielek- 

 iriske , for at betegne , at de elektriske Virkninger i dem og 

 igennem dem paavirkedes forskelligt efter Mediets Beskaffen- 

 hed. Han ansaa det endogsaa for sandsynligt, at de elektriske 

 Tiltrækninger og Frastødninger fremkom ved, at de slette Ledere 

 fik en elektrisk Polarisation, hvorved de sammenstødende Dele 

 bleve i Stand til at virke paa hinanden og derved udbrede 

 Virkningerne i det ubegrænsede. 



Idet det saaledes var eftervist, at der foregaar elektriske 

 Bevægelser i de slette Ledere , var hermed Muligheden for en 

 elektrisk Lystheori given. Man kan f. Ex. tænke sig , at de 

 enkelte Dele af en slet Leder ere ledende ; under Paavirkning 

 af en fordelende Kraft vil den ene Side, A, af en saadan Del 

 blive positiv , den anden , JJ , negativ elektrisk. Idet denne 

 "Polarisation« opstaar, gaar der en elektrisk Strøm i den be- 

 tragtede Del fra B til A ; hører den fordelende Kraft op med 

 at virke, vil Strømmen gaa fra A til B og Polarisationen vil 

 dermed forsvinde. At saadanne Strømme kunne opstaa og for- 

 svinde, er dog ikke tilstrækkeligt til at forklare Lyset som en 

 elektrisk Bevægelse; man maa tillige indse, at en saadan Be- 

 vægelse kan forplante sig fra Del til Del paa tværs af Sving- 

 ningsretningen, men at dette er muligt, følger af Faradays Op- 

 dagelse af Induktionen; efter dennes Natur frembringer en 

 elektrisk Strøm en elektromotorisk Kraft i det omgivende Rum; 

 i nærværende Tilfælde ville de ved Polarisationen frembragte 

 Strømme atter frembringe Strømme i de omgivende Dele og 

 saaledes videre ; man indser, at de saaledes inducerede Strømme 

 i det hele ville blive parallele med den oprindelige Strøm, men 

 de ville gaa snart i den ene, snart i den anden Retning. 



Skønt Faraday selv antog, at Lys og Elektricitet vare 

 væsentlig identiske , har han dog ikke udviklet nogen egenlig 



