188 ^'- Oliiistiansen. 



kommer man herved til de almindelige Lysligninger: 



1 



naar o) = -^=r 



VK 



er Lysets Forplantniiigshastiglied. 



Man kommer altsaa ad denne Vej til en Theori for de 

 elektriske Svingninger, hvoraf man ser. at den i det væsent- 

 lige stemmer med Theorien for Lyssvingiiingerne ; man faar den 

 samme Værdi for Forplantningshastigheden af begge Arter af 

 Svingninger, i hvert Fald for det tomme Rums Vedkommende, 

 og denne Theori for Lyset staar i ingen Henseende tilbage for 

 den sædvanlige Bølgetheori; i flere Henseender har den be- 

 tydelige Fortrin for den, idet den tildels kan give en Forklaring 

 af den Ve\elvirkning, man har paavist imellem Lyset og Elek- 

 triciteten ; det maa dog ikke glemmes at der er flere Omraader. 

 hvor heller ikke den elektriske IJølgetheori slaar til, navnlig 

 med Hensyn til Farveadspredelsen og Metalreflexionen. 



Medens den nye Theori saaledes i sin Almindelighed maa 

 betragtes som mere overensstemmende med Erfaringen end den 

 ældre, har der dog hidtil manglet en egenlig Paavisning af at 

 der foregaa elektriske Svingninger i Lysstraalerne ; denne Mangel 

 er ganske vist ikke hævet endnu, men der er dog fremkommet 

 Undersøgelser, der pege i denne Retning. Professor H. Hertz 

 i Carlsruhe har nemlig undersøgt de elektriske Svingninger, 

 som ledsage Udladningen af en Ruhmkorffs Induktionsmaskine, 

 og vist, at de have en meget ringe Svingningstid; den er vel 

 endnu meget stor i Forhold til Lysets Svingningstid, men 

 nærmer sig alligevel saameget dertil, at der kan være Tale om 

 en Sammenligning mellem de to Slags Svingninger. Han finder 

 da at saadanne elektriske Svingninger have de vigtigste Egen- 

 skaber fælles med Lyset; de forplante sig med samme Hastig- 

 hed som dette, de kastes tilbage og Lrydes efter de samme 

 Love som Lyset. Deri er vel ikke andet end hvad Theorien 



