2 E. Rostrup. 



Pinax theatri botanici, 1623, p. 24 kaldes Ust. secalis, CIst hordei 

 og Ust. Avenæ. 



Paa samme Maade opfattes Ustilago i hele det 17de og til 

 henimod Slutningen af det 18de Aarli., nemlig som en Syg- 

 dom, der tilskrives de mest forskellige Aarsager. Saaledes siger 

 Joh. Ban hin i et mange Aar efter, hans Død udgivet Værk 

 (Hist. plantarum, 1650), at Ustilago er en Sygdom hos Kornet, 

 der hidrører fra at de brændende Solstraaler falder paa Axet, 

 som er gennemvædet af Regn , og forvandler derved Kornet til 

 sort Støv, hvad der iøvrigt kun er en Gengivelse af Theophrast, 

 der endvidere meddeler, at ogsaa Fuldmaanen kan bevirke det 

 samme. 



Tillet, som i 1756 publicerede et dygtigt Arbejde om 

 Brand i Sæden (Dissert. sur la cause qui corrompt et noircit 

 les grains de bled dans les épis), er af den Mening, at Brand 

 hidrører fra Stik af nogle smaa sorte Insekter. Han anfører 

 endvidere en interessant Iagttagelse, som jeg senere kommer 

 tilbage til, at Brandkornene hos Hordeum distichum se ud som 

 sammenvoxede af tre Korn, som et Korn med tre Spidser, af 

 hvilke den midterste er størst. 



Tes sier har i 1783 skrevet et større Værk: «Traité des 

 maladies des grains », hvori der beskrives og meddeles Resul- 

 tater af en stor Mængde Forsøg vedkommende Brand hos Korn- 

 sorterne. INIen heller ikke han har nogen anden Forklaring af 

 Aarsagen til Støvbrand nCharbon') end de sædvanlig angivne: 

 Gødningen, Taage, Jordbunden, Fugtighed, Insekter eller Mangel 

 paa Bestøvning. Derimod gjorde han nogle Iagttagelser ved- 

 kommende Brand hos Byg, som senere synes at have været 

 oversete, og som jeg i det følgende kommer tilbage til. 



Linné var endnu ikke naaet til den rette Erkendelse af 

 Brandens Natur; i hans Systema naturæ , 12te Udg. , I, pag. 

 1326 (1767) opføres den under Vermes som « Chaos Ustilagon^ 

 der findes i de ødelagte Korn af Byg, Hvede og andre Græsser, 

 i Blomsten af Tragopogon og Scorzonera, og danner et sort 



