8 E. Hostrup. 



rede i det Ydre let kendelige Former af Brand, der ogsaa ved 

 Jensens Udsædsforsøg viste sig at forholde sig forskelligt i 

 biologisk Henseende, nemlig den nøgne og den dækkede Brand, 

 der i Jensens offentliggjorte Artikler, efter Konference des- 

 angaaende med mig , foreløbig bleve benævnte som var. nuda 

 og var. tecta; de forekomme begge almindelig udbredte her i 

 Landet, den første dog i størst Mængde. Foruden mange andre 

 Forskelligheder, som jeg senere kommer tilbage til, skal her 

 bemærkes, at de af den første Form angrebne Bygax strax 

 ved Skridningen danne en løs, sort Støvmasse, idet Avner og 

 Frøgemmer allerede ere fortærede af Svampen , hvis Sporer 

 derfor snart bortvejres, saa at kun den nøgne Axedel staar til- 

 bage , medens de af den anden Form angrebne Bygax bevare 

 Avner og Frøgemmer, der vedblivende omgive den sorte Spore- 

 masse , saa at Axet beholder sin Form, men kun indeholder 

 sorte Brandkorn, i Stedet for sunde Bygkorn. 



At disse to Former af Bygbrand længe have været kendte, 

 men ikke adskilte , fremgaar tydelig nok af Literaturen , idet 

 Forfatterne ved Beskrivelser og Afbildninger snart have haft den 

 ene, snart den anden Form for Øje. Persoons Diagnose af 

 Uredo segetum a Uordei "pulvere sublatitante« tyder paa, at han 

 har kendt var. tecta^ og det samme fremgaar endnu tydeligere 

 at have været Tilfældet med den Bygbrand, der beskrives af 

 Tillet og især af Tessier, ligesom ogsaa af den Form af Usti- 

 lago segetum^ som Ditmar beskriver i Sturms Deutschl. Flora, 

 idet han siger, at hos Byg beholder den sit Hylster, der tid- 

 ligere har været anset for et Peridie. At dømme efter de Af- 

 bildninger, som findes hos Lobelius og Bulliard, have disse 

 ligeledes haft var. tecta for sig. I Schumachers Herbar., som 

 opbevares i Bot. Haves Bibliothek, findes ogsaa var. tecta under 

 Navn af Uredo Hordei^ og det samme synes at være Tilfældet 

 i de fleste Exsiccatsamlinger. At denne Form, skønt den 

 sjældnere, saa hyppig er anvendt til Beskrivelser, Afbildninger 

 og Herbarier, er let forklarlig netop ved at disse Brandax 



