10 E. Rostrup. 



lighed fra, at der ubevidst snart er opereret med den ene og 

 snart med den anden Art. Naar det bl. a. af Brefeld angives, 

 at Bygbrandsporer iivke ville spire efter et Aars Forløb, medens 

 Havrebrandsporer spire endnu efter mere end 6 Aars Forløb, 

 hidrører denne Angivelse vistnok fra, at Undersøgelserne alene 

 ere anstillede med den nøgne Form af Bygbrand. 



Jeg fortsatte derefter Undersøgelserne af Hvilesporernes 

 Beskaffenhed og særlig af deres Spiringsfænomener , angaaende 

 hvilke jeg i de to sidste Aar har anstillet en Bække Forsøg 

 med Dyrkning i Næringsvædsker, hvortil jeg ved alle de sam- 

 menlignende Forsøg har anvendt udkogt Frugtsaft, især Drue- 

 saft. Jeg fandt ved disse Undersøgelser saadanne Forskellig- 

 heder, at jeg i Forbindelse med de tidligere omtalte Dyrknings- 

 forsøg i IMarken finder det rettest at opstille følgende fem Arter 

 paa Grundlag af den kollektive Ustilago Carbo , et Navn , der 

 fremdeles vil kunne bruges som Fællesnavn for hele Gruppen 

 eller af hvem der ikke anser disse Arter for endnu at være 

 tilstrækkelig fixerede. 



1. Ustilago Hordei Bref. 



Skønt Artsnavnet « Hordei^ ofte tidligere har været an- 

 vendt for en paa Byg forekommende Ustilago, snart som Under- 

 art, snart som Betegnelse for en Form, bør dog Brefeld anføres 

 som Autor. Det kan jo nemlig ikke tages i Betragtning, at de 

 antelinneanske Forfattere, saasom Lobelius og Bauhin, have an- 

 vendt Betegnelsen Ustilago Hordei] thi dels var det kun en 

 Sygdom hos Byg, de betegnede saaledes, dels var Ordet Hordei 

 kun en Diagnose og ikke et Artsnavn i linnéisk Betydning. 

 Persoon har ganske vist en Uredo Hordei^ men han synes 

 nærmest at have haft den følgende Art for Øje, og ingen af 

 de mange Forfattere, der senere have dette Artsnavn som Be- 

 tegnelse for en Bygbrand, har en saadan Beskrivelse af samme, 

 at man sikkert kan se , hvilken Art der menes. Da Brefeld i 

 1888 opstillede den nævnte Art, troede han ganske vist, at al 



