4:4 C. Cione. 



II. Heldøgn s leddene, hvori i er nær ved 15°, og livis 

 Periode er omtrent 24 Timer. 



III. Leddene med længere Perioder (den korteste 

 over 9 Døgn). 



Da ved København de af meteorologiske Aarsager frem- 

 kaldte Høj- og Lavvande ere betydelige i Sammenligning med 

 Flod og Ebbe , har jeg i nedenstaaende Skema A ind- 

 skrænket mig til at medtage de 8 Led, der efter Theorien og 

 Erfaringen ere de vigtigste. I Skemaets første Søjle anføres 

 de Betegnelser, man i de indiske Undersøgelser har givet Led- 

 dene. Den anden Søjle giver de Koefficienter, som Leddene 

 have i Ligevægtstheoriens Udtryk for Vandstanden, idet der dog 



3 M (aV^ 

 er ndeladt følgende Faktorer: ved Maaneleddene ir-r^'y-] ^■> 



hvor M og c ere Maanens Masse og Middelafstand , E og a 

 Jordens Masse og Radius; ved Solleddene en analog Faktor, 

 samt desuden ved Halvdøgnsleddene cos- / og ved Heldøgns- 

 leddene sin 2^, hvor / er Stedets Bredde. I disse Koefficienter 

 er der ved Maaneleddene en variabel Faktor, der afhænger af 

 Maanebanens Hældning (/) mod Æqvator og derigennem af 

 Maanebanens Knudes Længde; Faktorerne — r i tredie Søjle ere 

 dannede ved at dividere disse variable Faktorer ind i deres 

 Middelværdier. Bogstaverne i Skemaet have følgende Be- 

 tydninger : 



I og ctj ere Maane- og Jordbanens Hældninger mod Æqvator, 

 e og e^ deres Excentriciteter, 

 p Maaneperigæets Middellængde, 



V og $ Rektascensionen og Længden i iMaanebanen af Maane- 

 banens Skæring med Æqvator, 

 s og h Maanens og Solens Middellængder, 

 <T, Ty og (O Tilvæxterne pr. Time til s , h og p, 

 t Middelklokkeslættet udtrykt i Vinkel (1 Time = 15°), 

 y Jordens Drejning om sin Axe i 1 Time, 

 i (i tredje Søjle) Maanebanens Hældning mod Ecliptica. 



