110 J. L. Ussing. 



iiiiig- tæt ovenover lUigten ved Smvrna ligger en anden lille 

 interessant gammel Borg^), og nedenfor denne, ved Foden af 

 Bjerget, ligge ældgamle Grave. En af disse fremtræder især 

 som et stort og betydeligt Monnment; det er uden Tvivl den, 

 Pansanias betegner som Tantalos's Grav-). Det er ikke en 

 Gravliøj af Jord, som de, vi nedenfor skulle omtale, men en 

 Stenbøj. Den bestaar belt igennem af vel sammenpassede store 

 Stene. Over en Cylinder af 100 Fods Gennemsnit og 25 Fods 

 llojde bar der bævet sig en Kegle af 50 Fods Højde, og midt 

 i denne umaadelige Stenmasse ligger Gravkammeret, bvis spids- 

 buede Tøndehvælving, ligesom i Kuppelgravene ved Mykenæ, 

 dannes ved at det bojere liggende Stenlag altid skyder sig lidt 

 frem over det lavere. Det er vel ogsaa til det Folk, der har 

 opført disse Borge og Grave, at vi maa benføre det kolossale 

 Billede af en siddende Gudinde, som er udhugget i Klippen 

 ovenover Magnesia, og hvori allerede Homer saa Niobe, der er 

 bleven til Sten og stadig græder over Tabet af sine Børn^). 

 .Men hvad var dette for et Folk? Tantalos' Folk, for at benytte 

 Sagnets Benævnelse? Tør vi antage, at det er det samme som 

 den historiske Tids Lyder? Det vilde være for dristigt at paa- 

 staa noget i denne Henseende. Homer kender ej engang INavnet 

 Lyder; Mæoner hedde Beboerne af disse Lande hos ham, og 

 om disse to Navne betegne det samme Folk, eller om Pæonerne 

 ere Tantalidernes Efterkommere, kan ingen vide; de tre Led 

 hænge ikke sammen. 



Lydiens Historie i dette Ords egentlige Betydning begynder 

 i Slutningen af det 8de Aarhundrede før Cbr. med Gyges, og 



^) Perrol anf. St p. 45 11". Weber, Le moiit Sipjlos el .ses monunients 

 (1880) pi. 1. Den er ogsaa beskrevet af min Søn, som besøgte den i 

 Selskab med mig, i Tidskriftet "Fra alle Lande" 1883 S. 24G. 



^) Pansanias V, 13, 7. Texier, Description de l'Asie Mineure pi. CXXX. 

 Perrot & Chipiez V. p. 48 f. 



^) Homer Iliad. 24, 51.') IT. Pausan 1, 21, 3. Atlilldet Stewart, Ancient 

 moiuiments of Lvdia and Plirygia pi. 1, og paalideligere Perrot et 

 Chipiez IV p. 7.54. 



