38 ^- Christiansen. 



Spændingsrækken og saaledes ikke vel kan gøre Zinkamalgam 

 positivt i Forhold til Kvægsølv. 



Da i hvert Fald en Del af de øvrige Metaller frembyde 

 lignende Forhold som Zinken, og da vi ligeledes kimne paavise 

 at flere Luftarter virke som Ilten, vil det være hensigtsmæssigt 

 at indføre en bestemt Terminologi. Den simpleste Maade , vi 

 kunne gøre dette paa, er ved at sige, at Zinken her er polari- 

 seret med Ilt. Berettigelsen til at udtrykke os saaledes, søge 

 vi i, at Platin i Berøring med Ilt eller Brint siges at blive 

 polariseret. Om der ved Platinet finder kemiske Virkninger 

 Sted, er ganske vist usikkert, men er i hvert Fald ikke udelukket; 

 saalænge Aarsagen til Spændingsforskellen mellem Metal og Ilt 

 henstaar ubekendt, er der ikke nogen Grund til at anvende 

 forskellige Udtryksmaader. 



Polarisationens absolute Størrelse kan ikke med Sikkerhed 

 udledes af de foregaaende Forsøg ; det synes, at der er Aarsager 

 tilstede, som frembringe Uregelmæssigheder. Foreløbig maa vi 

 nøjes med den almindelige Paavisning af Luftarternes afgørende 

 Betydning. 



g 10. Chlorbrinte. 



Den anvendte Chlorbrinte var meget ren og tør. Resul- 

 taterne vare temmelig variable , men viste altid en afgørende 

 Virkning af Chlorbrinten , der virkede paa samme Maade som 

 Ilten, saaledes at Chlorbrinten blev positiv i Forhold til Zink- 

 amalgam. Paa Kobber virker Chlorbrinte ogsaa i samme Retning, 

 men svagere. 



Af Forsøgene med Zinkamalgam anføres følgende : 



Spændingsforskel med Zinkainalgam og Kul i Chlorbrinte. 

 2 Gr. Zn i 1000 Gr. Hg. 



Spændingsfoisiiel i Volt 

 Slraalens Varighed i sec. 



Hg HgZn HgZn Eg HgZn 



Rørdiameter 0.147™'". 



0.26 I 0.91 I 0.93 

 0.004 ! 0.004 0.004 



0.40 I 0.93 

 0.004 0.004 



