Stivelsen hos vore Lovtræer under Vinterhvilen. 55 



TrediedeJe af Vedet. I den yngste Trediedel mangler Stivelsen i Marvstraa- 

 lerne , i de nærmest Cambiet liggende Partier sés lidt Stivelse hist og her 

 i Vedparenkymet. Indenfor disse Celler er et helt stivelsefrit Bælte. 



2 — IS"" tykke Rødder. Garvesyre i de fleste af Barkens Celler. 

 Rigelig Garvesyre i Vedmarvstraaler og Vedparenkym (mere end i Stænglen). 

 Noget Fedt i Vedet, noget mere i Inderbarken, dog ikke saa meget som i 

 Stænglen. 



24. April. 



Knop (betydelig strakt). Stivelsen omtrent som ^^/s. 

 I-aarig Gren. Bark stivelsefri. Særdeles megen Stivelse i Marven, 

 baade i Periferien og det indre, samt i Vedets store Marvstraaler. 



3 — 15-aarig Gren. Ikke væsentlig anderledes. 

 Fedtmængden overalt ringe. 



Garvesyren: I Knopaxen omtrent som Vs; i den 1-aarige Gren i spredte 

 Celler i Marven, i Vedets Marvstraaler. I Inderbarken i Marvstraalerne samt 

 tangentiait i den alleryderste Del under Bastbuerne. I den primære Bark i 

 omtrent sammenhængende Belægning udenpaa Bastbuerne og ligeledes i 

 sammenhængende Lag ud imod Korken; i et mellemliggende Parti spredt, 

 dog i Reglen i netformig forbundne Partier. I de ældre Grene optræder 

 Garvesyren sparsommere , saa at den f. Ex. i Vedets store Marvstraaler kun 

 findes, og det endda kun sparsomt, ud imod disses Rand. I Barken findes 

 Garvesyren tæt i Yderbarken ud imod Korken. Stencellernes Indhold viser 

 for en stor Del Garvesyrereaktion. 



2mm ty li Rod. Barken stivelsefri. Temmelig rigelig Stivelse i Vedet, 

 saa at de store Marvstraaler er gennemsnitlig halvt fulde. 



25mm tyk Rod. Barken stivelsefri. Den ydre Del af Vedet stivelsefrit 

 eller i andre Tilfælde med sparsom Stivelse, den indre Del af Vedet 

 stivelserig. 



Som det fremgaar af det her meddelte, hører Bøgen til de 

 Træer, hvor kun Barken tommes for Stivelse i Vintermaanederne; 

 men det sés tillige, at Stænglens og Marvens Stivelse ikke for- 

 bliver urørt, men i alt Fald i de yngre Grene delvis forsvinder. 

 Dette Forhold bliver omtalt senere. Det sés endvidere, at der 

 er et vist Gensidighedsforhold mellem Fedt og Stivelse (f.'Ex. ^^/2). 

 Stivelsens Genoptræden var begyndt i Knopperne samt i Grenens 

 Ved og Marv d. 27. Marts, men ikke i Barken, og d. 24. April, 

 da Stivelseregenerationen var omtrent fuldendt i Grenens Ved 

 og Marv, var den mærkehg nok endnu ikke begyndt i Barken. 

 Hvad her i øvrigt kunde være at lægge Mærke til, er optaget i 

 de almindeligere Betragtninger. — Vi vil nu tage et Exempel 



