Stivelsen hos vore Lovtræer under Vinterhvilen. 59 



Punkter nærmer sig stærkt til Birkene, afviger ogsaa fra Rød- 

 ellen ved ikke at have Stivelse i sit Ved om Vinteren, i alt 

 Fald ikke i de i — 4-aarige Grene. 



Det vil vistnok komme til at vise sig, naar disse Forhold 

 blive mere undersøgte , at Kategorierne Stivelsetræer og Fedt- 

 træer i den ovenfor angivne Forstand blive vanskelige at holde 

 ude fra hinanden. Det er i denne Henseende af Interesse at 

 lægge Mærke til, at hos mange af de saakaldte Stivelsetræer 

 reduceres dog Stivelsen meget betydeligt i Marv og Ved i Vin- 

 terens Løb , saaledes som det fremgaar af følgende Exempler, 

 hvor Datoen angives ved en Brøk. 



Cerasus Padus. ^^/2. Den yderste Marvperiferi og Marvstraalerne 

 stivelserige i 1- og 3-aarige Grene. Vs. Nogen Stivelse i 

 Vedets Marvstraaler, ubetydeligt i Marvperiferien af 1 — 5- 

 aarige Grene. 

 Corylus Avellana. En 1-aarig Gren var -^/lo og '/12 rig paa 

 Stivelse i Marvperiferi og Vedmarvstraaler. -'/s indeholdt 

 Vedmarvstraalerne sparsom Stivelse og Marvperiferien var 

 omtrent kun halvfyldt. 

 Cotoneaster vulgaris. En ll-aarig Gren. ^lo. Rigelig Stivelse 

 i Marvperiferien. '^^In. Lidt Stivelse i Marvperiferien, ^^/a. 

 Marven stivelsefri. 

 Fagus silvatica. En 1-aarig Gren viste følgende Forhold: ^^/lo. 

 Marven, de store primære Marvstraaler, de smaa sekundære 

 Marvstraaler, spredte Celler i Vedet fyldte med Stivelse. ^^/i2. 

 Stivelserig i Vedets Marvstraaler og Parenkym ; Stivelsen 

 betydelig reduceret i Marven, idet mange Celler er fri og 

 kun meget faa er helt fyldte, ^^/s. Marv og Ved stivelse- 

 fattig. Vs. Sparsom Stivelse i Vedet, meget sparsom i 

 Marven. ^V-s var der ret rigelig Stivelse i Ved og Marv- 

 periferi; Regenerationen var altsaa begyndt, mens Barken 

 endnu var stivelsefri. 

 Primus domestica. En 1-aarig Gren: Vii. Marvens Periferi og 

 Vedets Marvstraaler rige paa Stivelse. ^/i2. Forholdsvis 



