64 <^- ^- Petersen. 



om Efteraaret. Og jeg skulde eiulogsaa af mine Optegnelser 

 være tilbøjelig til at slutte, at Stivelsen som saadan i mange 

 Tilfælde overliovedet ikke opnaar status quo ante. 



Fischer helliger i sin nævnte x\fhandling et lille Kapitel til 

 Knopperne, hvilket dog kun gaar ud paa at vise, at Knop- 

 axens Marv, der om Efteraaret staar fuld af Stivelse, tømmes 

 ved Vinterens Indtrædelse, medens Stivelsen derpaa viser sig i 

 Knopspidsen, særlig i de embryonale Organer, Blomster m. m., 

 som var anlagt den foregaaende Sommer. Hvorledes dette 

 sættes i Forbindelse med Grenenes Evne til at skyde i Utide, 

 naar de afskæres og sættes i Vand i et varmt Værelse, det 

 skal jeg ikke komme ind paa her. 



Ved at undersøge Knopperne af 15 af de ovennævnte 

 Træer og Buske, har jeg overbevist mig om, at der i disse 

 Organer forekommer lignende Omdannelsesprocesser som de, 

 der er paaviste for Grenene. Jeg har saa vidt muligt baade 

 undersøgt Knopaxen, saa vel Marv som Bark, og Knopskællene, 

 og det har ofte vist sig, at Knopperne stod helt stivelsefri om 

 Vinteren. Jeg skal anføre nogle Exempler. 

 Fagus silvatica. "^/lo. Knopaxen rig paa Stivelse. ^'^!i fandtes 

 megen Stivelse i Knopaxens Marv og Marvstraaler, men 

 ingen Stivelse i Barken, ^'s. Knopaxen, saa vel Marv som 

 Bark, næsten stivelsefri. ^'/a. Spredt og finkornet Stivelse 

 i Knopaxens Bark og navnlig i dens Marv, ligeledes i Knop- 

 skællene. ^*/4. (Knopyen betydelig strakt) Stivelsen omtrent 

 som '^"'k. 

 J uglans regia. Vii. Knopskællene rige paa Stivelse. Vs. luiop- 

 skællene stivelsefri. -^/a. I Knopskællene nogen meget fin- 

 kornet Stivelse, ^'^n. I Knopskællene noget mer Stivelse 

 end ^^/s. Til alle disse Tider var Knopaxen stivelserig, 

 baade i Marv og Bark. 

 Fopulua tremida. 1^/3. Knopskæl stivelsefri. -^U. Knopskæl 

 med endél finkornet Stivelse, ^^/s. Knopskæl helt stivelsefri. 

 Knopaxen ligeledes tom undtagen i en Stivelseskede paa 



