116 K. Rostrup. 



denne end de , der bane sig Vej gennem den ubeskadigede 

 Overhud eller Kork. 



Jeg skal gøre opmærksom paa , at de mange forskellige 

 Grader af Parasitisme kun nogenlunde skarpt kunne hævdes, 

 naar der alene tages Hensyn til Svampenes Optræden i den fri 

 Natur. I Laboratorie-Kulturer kan man paa mange Maader 

 ændre Forholdene saaledes , at ellers parasitiske Arter kunne 

 ernæres saprofytisk, og omvendt kan man faa ellers saprofytiske 

 Arter til at trænge ind i levende Plantedele; thi dét bestem- 

 mende for en Svampehyfes Indtrængen i Plantevævet, det være 

 sig gennem Spalteaabninger eller ved at bore sig gennem Celle- 

 væggene , er jo sikkert den kemotropiske Pirring, der hidrører 

 fra Celleindholdets nærende Bestanddele , og som man til en 

 vis Grad kan variere med ved Forsøgene , i hvilken Henseende 

 der kan henvises til Japaneseren Man uha iMiyoshi's Under- 

 søgelser (Botan. Zeit. 1894, S. I — 28), der godtgøre, at en 

 Bække Stoffer fremkalder positiv og en anden Række fremkalder 

 negativ Kemotropisme hos de Svampe , med hvilke Forsøgene 

 anstilledes. 1 den fri Natur optræde saadanne afvigende For- 

 hold i den samme Værtplantes Indhold sjældnere, men de kunne 

 dog vistnok i nogle Tilfælde tjene til Forstaaelse af, at en ellers 

 saprofytisk Svamp lejlighedsvis kan optræde som Parasit. 



Som bekendt kunne adskillige Snyltesvampes Sporer og 

 Konidier spire i rent Vand, hvori de dog ikke naa ret vidt, 

 andre kunne kun spire, naar der tilsættes visse Næringsmidler, 

 og i enkelte Tilfælde har man endog opnaaet ved saadanne 

 Kulturer, uden Værtplantens Hjæ.lp, at faa Snyltesvampen fuldt 

 udviklet til ny Sporedannelse. Men for de fleste Snylte- 

 svampes Vedkommende er det dog hidtil ikke lykkedes at faa 

 Udviklingen ud over det første Stadium uden Hjælp af Vært- 

 planten; i nogle Tilfælde er det hidtil end ikke lykkedes at faa 

 Sporerne til at spire uden direkte Paavirkning af Værtplanten. 

 Endelig er der stor F'orskel paa den Lethed, med hvilken den 

 samme Snyltesvamp spirer og senere breder sig i de forskellige 



