126 E. Rostrup. 



g. Erysip7ieaceae, 



Sphaerotheca pamiosa (Wallr.) Lév. Denne overalt paa 

 Haveroser saa hyppig optrædende Meldng udvikler paa disse 

 baade Konidieformen og den ascusbærende Form , og den har 

 sit rette Hjem alene paa Roser. Man finder imidlertid af og 

 til en Meldugform paa Ferskentræer, der ikke er at skelne fra 

 Rosens Meldug; men den er hidtil kun funden i sit konidie- 

 bærende Stadium. Det ligger nær at antage , at Melduggens 

 Konidier, der utvivlsomt jævnlig maa overføres paa Ferskentræer 

 fra nærstaaende Rosenbuske, undertiden træffer saa gunstige 

 Forhold, at de kunne spire og udvikle deres Luftmycelium paa 

 Ferskengrene og Blade, men at Tilpasningen for dette Træ 

 endnu ikke er naaet saa vidt, at Myceliet har været i Stand til 

 at producere Sporehus og Sporer. Det er vist ikke for dristigt 

 at antage, at Svampen med Tiden vil naa saa vidt. 



h. Taphrinaceae. 



Denne i mange Henseender interessante Familie frembyder 

 ogsaa Exempler paa Værtplantens Indflydelse paa Udviklingen 

 af nye Racer og Arter. Paa Betula pubescens findes meget 

 almindelig overalt i Danmark de saakaldte <'Hexekoste», der 

 foraarsages af Taphrina hetulma Rostr. Man kan paa samme 

 Tid se talrige saadanne Grénpurrer, uden at finde en eneste 

 paa de rundtom voxende Retula verrucosa. Derimod findes 

 overalt i Tyskland hyppigt "Hexekoste" paa Betula verrucosa, 

 fremkaldt af Taphrina turgida Sadebeck , en fra hin kun lidet 

 forskellig, men dog ved smaa, konstante, morfologiske Karak- 

 terer adskilt Art. Den førstnævnte Art er kun bemærket faa 

 Steder i Tyskland , især i Rjærgegne , ligesom den paa Betula 

 verrucosa forekommende Art kun er funden et enkelt Sted i 

 Danmark. Da der paa de grønlandske og skandinaviske Birke 

 findes en hel Ræ.kke Arter af Taphrina, som jo sikkert alle 

 have deres Udgangspunkt fra en og samme oprindelige Art, er 

 det sandsynligt, at den fylogenetiske Udviklingsgang for de to 



