144 Zachariae. 



Yderzonerne. Ved Generalkaartet afbildes hver af Yderzonerne 

 paa 1 Blad, medens Midtezonen tager 3 Blade, der benævnes 

 efter det Atlantiske, det Indiske og det Stille Ocean. Special- 

 kaartets Blade have samme Størrelse som Generalkaartets, men 

 da Maalestokken er dobbelt saa stor, bliver der fire Gange saa 

 mange Blade, nemlig 20, og det hele Kaartværk omfatter iaU 

 25 Blade, hvert af Størrelse 56'='" x 54'='". 



Medens nu Mercatorprojektionen giver en konform Afbild- 

 ning af Midtezonen, giver den anvendte perspektiviske Polar- 

 projektion ikke noget konformt Billede af Yderzonerne, hvorimod 

 den tilnærmelsesvis giver konstant Maalestoksforhold langs 

 Meridianerne. Under Henvisning til V, d. kan Tilnærmelsen ud- 

 trykkes ved a = 0,0121 ; medens Perspektivprojektionen D = 1,823 

 (jvfr. V, c) vilde give a = 0,0047 og den ækvidistante Polar- 

 projektion endog a == 0. Sidstnævnte Projektion hører ikke til 

 de perspektiviske, men er bestemt ved Fordringen om konstant 

 m langs Meridianerne, idet en Parallels Radius sættes lig med 

 den rektificerede Meridianbue mellem denne Parallel og Polen. 

 Naar man vil sammenligne de tre her omtalte Polarprojektioner, 

 kan man imidlertid ikke indskrænke sig til at betragte a, der 

 karakteriserer Variationen i det radielle Maalestoksforhold m : 

 man maa tillige se paa det perpendikulære Forhold n, idet 

 Kvotienten m : n , eller rettere dens Afvigelse fra Enheden , er 

 et Udtryk for Afvigelsen fra Konformiteten, altsaa for Deforma- 

 tionen i det paagældende Punkt. 



Først bemærkes da, at naar Bredden betegnes ved Å, ville 

 Udtrykkene (3) og (4) overføres paa Polarprojektionen ved at 

 ombytte å med 90^— >^, og man faar altsaa for de perspek- 

 tiviske Polarprojektioner 



m l+^sin/ 



hvor m og ii blive Maalestoksforholdene henholdsvis langs 

 Meridianer og Paralleler. 



For den ækvidistante Polarprojektion fremgaar For- 



