152 



Martin Knudsen. 



at Luftudviklingen var langt større , naar Aluminiumcylinderen 

 var Katode end naar den var Anode, og man tør saaledes an- 

 tage, at det er Katoden, der afgiver Luften. Ved disse Forsøg 

 var et Gnistmellemruni indskudt i Ledningen, da det var van- 

 skeligt at holde Modstanden i Røret saa stor, at Strømmen fra 

 Ruhmkorfferen ikke gik i begge Retninger. Trods flere Dages 

 Pumpning lykkedes det ikke at faa al Luften uddreven af Alu- 

 miniumcylinderen , dels fordi den paa Grund af sin Størrelse 

 indeholder megen Luft, dels fordi Udladningen fra hver Over- 

 fladeenhed bliver mindre. 



Anodens Plads i Røret antages at være ganske ligegyldig, 

 men denne Sætning har jeg ved Forsøg med forskellige Ror 

 ikke funden bekræftet. Saaledes gav det omtalte Ror gode 

 Rontgenske Straaler, naar a (Fig. 1) var Katode, Straalerne ud- 

 gik da fra d^ medens der slet ikke fremkom Rontgenske Straa- 

 ler, naar c var Katode. Ligeledes gav et cylindrisk Rør, Fig. 2 

 kun Rontgenske Straaler, naar Aluminiumringen a var Katode. 



Straalerne vare 

 da stærkest ved f. 

 INaar c var Ka- 

 tode, fluorescere- 

 de Glasset fra e 

 til cl , slet ikke 

 ved /'. Det synes 

 saaledes, somom 

 Katodestraalerne 



helst gaa fra Katoden til Anoden, eller med andre Ord, at 

 Katodestraalerne i størst Mængde gaa fra Katoden til det Sted 

 af Røret, som har den største positive Spænding. 



Vil man lave et Rør, der kan anvendes uden at være i 

 Forbindelse med Pumpen, er der i Følge det foregaaende Grund 

 til at gøre Elektroderne smaa, og selv da er det en langsom 

 Proces at faa al Luften uddreven af dem. Det er fordelagtigt 

 at anbringe en større Luftbeholder paa Røret , i det hele taget 



Fis. 2. 



