378 Johannes C. H. R. Steenstrup. 



jydske Syssel med G au eller Grevskabet indenfor Frankerrigerne 

 eller med Shiret i England, fremdeles med Fylket i Norge. 



Syssel peger med tvingende Magt hen paa en Embeds- 

 kreds. Det gamle sysæl har ganske vist som det moderne 

 Syssel Betydningen af Dont, Gerning; nok saa hyppigt sigter 

 det dog bestemtere paa betroet Hverv, overdraget Forretning, 

 Bestilling, jfr. J. L. I. 50: i kunugs sylæ æth farboth, Haderslev 

 Stadsret c. 16: uthen af Herschop sialf wil kalle noker Man til 

 sick for nokerhande Syssel eller Sagh; ogsaa den islandske 

 Sprogbrug kender begge Betydninger. Sysæl kommer derfor 

 til at staa nær ved det gamle ombut/t , læn. Herved føres vi 

 til, at Si/sæl er Betegnelsen for et Embedsomraade. Vi henvises 

 desuden naturligen til den Parallel, som Norge frembyder, hvor 

 der i det !2te Aarh. og senere opstod en Deling i Sysler, 

 medens dog først et Aarhundrede senere Sysseldelingen blev 

 en almindelig, fast Inddeling af Landet. Og i England møder 

 os i scir , der betyder Forretning, Syssel, ligeledes en karak- 

 teristisk Parallel. Men det var ogsaa her først i en forholds- 

 vis sen Tid , halvhundred Aar efter at England var bleven et 

 samlet Hige, at Landet deltes i Shirer '^). 



Saaledes er der vist grumme meget, som taler for, at den 

 danske Inddeling i Sysler er en i sen Tid opstaaet, af Konge- 

 magten indført, administrativ Inddeling^). Det næste Spørgs- 



') Egils Saga Skallagn'mssonar c. S: han feck honum . . . konungssyslu 

 ;'i fjalli. 



^) Steenstrup, Danelag 73 f. 



^) Jeg hidsætter her Karl v. Amira's trællende Udtalelser om denne Art 

 Kredse, der staa mellem Herredet (»Hundertschaft") og Landet. »Von 

 einem solchen Verein [von mehreren Hundertschaften) muss unter- 

 schieden werden der Mittelbezirk, welcher sich zwischen Land und 

 Hundertschaft einschiebt, wenn auch seine Grenzen allerdings mit 

 Hundertschaftsgrenzen zusammenfallen. Nur in wenigen Landern dient 

 er der Selbstverwaltung, wie z. B. der gotland. ThritJmmger. Regel- 

 måssig ist vielmehr der Mittelbezirk Amtssprengel fiir einen Diener 

 (les Herrschers und schon desshalb jiingeren Llrsprungs als die Hundert- 

 schaft. Dieses ist am deutlichsten erkennbar bel der Grafschaft ('.(/r«/?«, 



