380 Johannes C. H. R. Steenstrup 



maal om visse rsaboforhold og om kongelige Si^atter^). 1 

 Danmark har man gengivet Ordet ved det tilsvarende danske 

 Udtryk Syssel. 



Til Tanken om et Laan fra Udlandet synes vi altsaa at 

 maatte komme, fordi vi ikke i Danmark knnne finde Spor af 

 en Embedsmand over et Syssel og fordi selve Ordet sysæl dog 

 saa nbetinget peger hen paa en Embedsstilling. Men der er 

 sikkert heller ikke noget mærkeligt i, at en Stat der maa ordne 

 sin Administration paa en ny Fod, tager Paralleler fra andre 

 store Riger. Jeg vil knnne henvise til tilsvarende Forhold hos 

 os i det 17de Aarhundrede. 



Da Enevælden indførtes, fik vi Brng for en ny over hele 

 Landet ndstrakt Inddeling; en saadan havde vi ikke haft før, 

 eftersom meget af Landet ikke faldt ind under Inddelingen i 

 Len. Saa fik vi 1662 Amter med Amtmænd, to tyske Ord og 

 Begreber. I Værdi svarer Ordet Amt ganske til Syssel o : Om- 

 bud, Hverv. Paa lignende Maade have vi altsaa i en ældre Tid 

 udenlandsfra laant og oversat en Betegnelse for et større 

 administrativt Omraade, uden at vi dog dengang tillige have 

 overført Embedsstillingen. 



Ifølge det saaledes anførte peger alt derfor hen paa, at 

 Syslerne ere en forholdsvis sent opkommen Inddeling, som det 

 stærkere udformede, fastere sammenhørende Statslegeme har 

 gjort nødvendig. Man kan maaske gætte paa, at de ere op- 

 staaede i det 10de Aarhundrede, eller for at tale bestemtere 

 paa Harald Blaatands Tid. Det er ogsaa forstaaeligt, at en 

 Stat, der ordner sig paa en fastere Fod, begynder med at ind- 

 føre større Embedskredse , men at den senere slipper disse 

 som for store og ombytter dem med mindre, Lenene. 



Forholdet til de andre Inddelingskredse taler ogsaa for 

 Syslernes senere Oprindelse. Herrederne ere, som det erkendes 

 af alle, en urgammel Inddeling af Landet, og Syslet bryder 



') Steenstrui), Danelag 74 f. 



