388 Johannes C. H. H. Steenstrup. 



Det næste Spørgsmaal, som bliver at undersøge, er Herre- 

 dernes Forhold til Kystlinien. Det er oftere bleven hævdet, 

 at Herrederne vise en paafaldende Stræben efter at naa ud mod 

 Havet eller Fjordene, og man har søgt Forklaringen deri, at 

 Herredet var en inddeling med Ledingen eller Søkrigsvæsenet 

 for Øje M- Efter at have tegnet Herredsgrænserne, som de 

 vare i den ældste Tid , har jeg ikke kunnet finde denne Op- 

 fattelse bekræftet. Jeg henviser her til Kortet, af hvilket det 

 formentlig vil fremgaa, at der intet paafaldende er at bemærke 

 i Herredernes Form eller i deres Forhold til de geografiske 

 Grænser. Kun meget sjældent gaa Herredernes Grænser i 

 nogen mærkelig- Grad ud og ind , ikke heller kan man sige, at 

 de have nogen særlig langstrakt Form. Naturligvis beror dette 

 til Dels paa Betragterens Skøn; det vil derfor være vejledende 

 nærmere at undersøge de enkelte Herreder, hvis Form kunde 

 vække nogen Opmærksomhed. 



Fyen har 12 (eller 13) Herreder, der alle paa eet nær naa 

 Havet, og dette maa vel anses som en ret naturlig Fordeling 

 efter Øens Bygning. Det eneste Herred, som man maaske kan sige 

 anstrænger sig lidt for at naa Havet, er Aasum Herred. Men 

 her har aabenbart et særligt Forhold gjort sig gældende. Byen 

 Aasum, som laa ved den sejlbare Odense Aa, har ikke villet 

 slippe Magten over dette Farvand eller over Engene ved Aaen 

 og er saaledes kommen til at stræbe ud mod Havet. Ogsaa 

 Herredets østlige Grænse dannes af en Aa, Vejrup Aa, i alt 

 Fald paa en Del af Strækningen , og saaledes have bestemte 

 Naturforhold her været medvirkende ved at tegne Herredets 

 Form. 



') Styll'e, Skandinavien under Unionstiden, andra uppi., 42, 247; jl'r. 

 Bellander, Westmanlands haiader 73: alla haraderna hafva berort 

 Miilaien. Såsom Stylte har anmarkt, framlyser deruti en afsigt alt 

 hafva en hamn tor Jedingsskeppen. Derpå torde dock inflyttarena foga 

 hafva tånkt vid sjelfva inflyttnlngstiden. Håtta orsaken var såkerligen 

 den, att inflyttningen skedde sjoledes etc. 



