Nogle Unflersogelser over Danmarks ældste Inddeling. 391 



har Leje ved en Fjord, men den By, som har givet Herredet 

 Navn. er Gamle Haderslev, der ligger noget vestligere , inde 

 ved Haderslev Dam. I Nørrejylland har ikke en eneste af 

 vore nuværende Købstæder givet et Herred Navn. Fyen 

 har i vore Dage 7 Søkøbstæder og en eneste Landby 

 (Odense) ; kun efter denne sidste har et Herred faaet Navn. 

 Paa Sjælland have de to Ind -Byer Slagelse og Ringsted 

 givet Herreder Navn. 1 Skaane er intet Herred benævnt 

 efter en Købstad, i Halland kun Halmstad, men den 

 By, efter hvilket Herredet blev opkaldt, laa ikke ved Nissans 

 Udløb, men længere oppe ad Strømmen ved et Sled, der senere 

 hed OfverbyM. — Bornholm har det særegne Forhold, at to af 

 dets Herreders Navne henvise til senere Købstæder ved Havet, 

 to andre til nu forsvundne Punkter. 



Resultatet er derfor dette, at af de gamle Herreder have 

 9 Navn efter Punkter, som senere blev Købstæder, men af 

 disse 9 ere 3 endnu Land- Byer, og 4 vare det vist i ældre 

 Tid. Dette viser tydeligt, at Herrederne have en Natur, der er 

 Købstædernes centralt modsat, og især have de ikke taget 

 særlig Sigte paa Kysterne. 



Man vil desuden kunne — idet man ser bort fra de alt 

 nævnte Byer — gennemgaa samtlige de Herreder, der ligge 

 langs de danske Kyster, og man vil finde , at kun et eneste er 

 benævnt efter en Plet ved Havet, nemlig Horsæby, senere Hors- 

 bøl (Herredet hedder nu Viding H.); atter her gælder det, at 

 Slesvigs Vestkyst i Oldtiden er saare vanskelig at tegne, men 

 at det sandsynligste er, at Stranden gik langt fra dette Punkt. 



Hvor godt gemt de Byer ligge, hvorefter Herredet er 

 nævnt, vil desuden fremgaa af følgende Forhold. 



Naar i en senere Tid et Herred deltes i to, kom det Punkt, 

 som gav Herredet Navn, netop til at ligge i det inderste Herred 

 og ikke i Kystherredet. Bangstrup ligger nu i det indre af de 



') Stylle, Skandinavien under Unionstiden S2. 



