392 Johannes C. H. R. Steenstrup. 



to Herreder, Nørre Rangstrup II. Almind ligger i Almind H., ikke 

 i Elbo H. yderst paa Halvøen ved Koldingfjord, Malt ligger ikke 

 i det delte Herreds ydre Part Gjørding H., men i Malt H., 

 Jerlev i Jerlev H., ikke i Holmans H. ved Vejle Fjord, Lisberg 

 i Indherredet ^ ester Lisberg, ikke i Øster Lisberg H. ved 

 Kalø Vig. 



I det saaledes oplyste og i de andre foran omhandlede 

 Forhold ligger allerede den Sætning udtalt, at det Punkt, som 

 har givet Herredet Navn, maa søges fjernt fra Kysten. 



Af disse mange Grunde betragter jeg det som givet, at 

 Herrederne ikke i særlig Grad have noget med Kysten eller 

 med Flaadeudrustningen at gøre. Strandlinien har havt Ind- 

 flydelse paa Herredernes Form og Udstrækning paa samme 

 Maade som mange andre Naturforhold , til E\. Aaløbene , men 

 ikke i nogen højere Grad end disse. — 



Vi skulle nu prøve paa at udfinde Forhold, der nærmere 

 kunne bidrage til at bestemme Herredernes Oprindelse, og i den 

 Henseende bliver det af Vigtighed at undersøge , hvilke 

 geografiske Forhold eller hvilke bestemmende Punkter inden 

 for Herredet der have givet det Navn. Jeg mener nu, at man 

 i den Henseende kan fremdrage følgende. 



\. Flere Herreder udgøre geografisk udsondrede 

 Omraader. Saaledes bliver et større eller mindre Næs ofte 

 i K. Valdemars Jordebog opført som særlig Kreds ; det kaldes 

 ikke Herred, men staar dog ved Siden af det, eller det er en 

 Del af det, et Birk i dets Vorden — man kan som oftest ikke 

 sige bestemt, hvilken Stilling det indtager paa Jordebogens 

 Tid. Herhen hører Warnæs ved Sundwith , Mulnæs (Mols) M 



Det maa huskes, at de gamle Molboeres Land, Mulnæs, kun indbefattede 

 den vestligste af de to Halvoer, hvorimod den ostlige Halvø Hassens 

 (a: Draaby og Æbeltoft Sogne) , der nu i daglig Tale regnes med til 

 "Mols", horte til Sonder Herred Djurs. Jfr. Bottiger, Æbeltoft og Om- 

 egn 1 f. 



