398 Johannes C. H. R. Steenstrup. 



kærgaard , Bjørnkær, Nørkær, Kærgaard o. s. v. , klarlig vise, 

 at Herredet har faaet et træffende Navn. Mæthælsholm H., 

 "den midterste Holm" (Middelsom H.), ligger som en Holm 

 omsluttet af Strømme ; Gudenaa, Nørre- eller Skern-Aa, Tangeaa 

 og nogle andre Aaer eller Moser danne Grænserne omkring den. 

 I Skaane paa Grænsen af Bleking ligger Wætlands H. ; «det 

 vaade Land» er en saare naturlig Benævnelse for et Omraade, 

 der er saa overfyldt med Søer og gennemstrømmet af Aaer 

 (deriblandt Helgeaa) som dette. 



Endvidere har Landskabets Karakter som Slette eller som 

 Højdestrøg affødt flere Herreders Navn. Paa F'yens nordøstlige 

 Hjørne ligger Byærg H., der rummer de høje Munkebo Bakker, 

 Byærg H. i Skaane er opkaldt efter Hallandsaas, Hox H. i Hal- 

 land har vel ogsaa Navn efter sine Højder. Som bekendt 

 hedder den flade, skovløse Strækning i det nordvestlige Fyen 

 Sletten , hvilken Betegnelse gaar igen i Navnet Vændæslet H. 

 (Vends H.). Den udstrakte Krophede eller Lohede indtager en 

 stor Del af det Omraade, som i gamle Dage hed Fræzlet; det 

 er nu Krop og Hytten Herreder. Midt i Skaane ved de tre 

 Sider af Bingsjon ligger det store Dapræ H., hvis Navn synes 

 at staa i Forbindelse med det gammeldanske Ord dapper^ der 

 endnu er gængs i Jylland og betyder tung, høitidelig, streng, 

 og her sigter til det sumpige, kolde .Jordsmon M. Herredet 

 hedder nu Froste H. 



IV. Herredets Navn peger hen paa et højt- 

 liggende Punkt. Her maa for det første mærkes alle de 

 Navne, i hvilke Ordet TJjerg ligefrem indgaar. Bynæbyarg H. 

 ved Landskrona har Navn efter de betydelige Højder (300—360 

 Fod) med udmærket Udsigt, der her findes en Milsvej fra 

 Havet -j. Flackebyærg og Thyuthæbiærg (Tybjerg) Herreder have 



') Se Kalkars og Feilbergs Ordbøger, jfr. Fritzners Ordbog: dapr. 

 -) Gillberg ocli Bruzelius, Malmohus Lan 212: med låget utfor Danska 

 sundet erbjuder sig inom deUa Hårad, och besynnerligen från hojderna 



