400 Johannes C. H. R. Steenstrup. 



nævnes et Arsoghhæreth^), svarende til det nuværende Aars H., 

 hvor ogsaa -hogh synes udvisket. Haslog H., nu Hasle H. ved 

 Aarhus , har vist paa lignende Maade oprindelig haft Høj i sit 

 Navn. Det nuværende Vrads H. vest for Horsens hed endvidere 

 i det 13de Aarh. yrazhogh H. -) Saaledes kommer ved hele 

 denne Gruppe af jNavne følgende Ejendommelighed frem. Det 

 er ikke saa, at Højen har givet Hven og denne atter Herredet 

 Navn; Højen har selvstændig og alene givet Navn til 

 Herredet. Men i saa Tilfælde er det jo den eneste rimelige 

 Forklaring, at denne Høj er Thinghøjen. 



V. Det hyppigst forekommende Forhold er dog , at 

 Herredet har Navn efter en By, som nu er Sognehy; 

 det gælder nemlig 100 Herreder af samtlige 200, og kun i et 

 forsvindende lille An tal Tilfælde (9) er den By, hvor- 

 efter Herredet er benævnt, ikke Sogne byen. De andre 

 Navne falde som foran vist paa landskabelige Betegnelser, paa 

 Benævnelser efter Høje og lign., endnu andre ere særlig ud- 

 sondrede Omraader, eller de ere hidtil uforklarede. 



Nu vilde det jo imidlertid være ganske urimeligt at tro, at 

 det er Byen som Kirkeby og Sognehy, der har givet Herredet 

 Navn. Vore Sogne ere fra det Ilte og 12te Aarhundrede, medens 

 Herrederne ere ældgamle. Desuden have Herrederne et absolut 

 hedensk Præg. Vi have tre Herreder, hvori Odins Navn for- 



») Trap V. 307. 



-) I Navnet Schanimæhæræth, 1394 Skamherrit, 1397 Schamehæreth. 1442 

 SchamæhæreUi, findes næppe et slojt'et hujjh i Ordets Midte, da det for- 

 bindende æ forekommer paa lignende Maade i andre Navne , saaledes 

 Gramæhæreth, Thythæsysæl ; men i øvrigt have følgende Oplysninger Krav 

 paa Opmærksomhed. Et Sted Skam findes ikke i Herredet, derimod Sogne- 

 byen Skamby. "Kirken i Skamby ligger paa en Højde, der behersker hele 

 Omegnen og yder en meget rig Udsigt." Østen for Skamby paa Vejen til 

 Thornp ligger en anselig Høj, som kaldes Thorhøj og som uagtet den øjen- 

 synlig ikke mere har sin oprindelige Højde, dog er lige saa høj som Kirke- 

 bakken og ventelig i Oldtiden har været Bavnehøj. Sydostlig for denne 

 paa Glavendrupmark findes den bekendte Runesten, som Ragnhikl satte 

 over Aale Saalvegode. Se Samlinger til Fyens Topographie IV. 249 

 f., 311. 



