402 Johannes C. H. R. Steenstiup. 



da det fra Norge M vides, at der mangesteds oprindelig kun 

 fandtes Herredskirker, fælles for hele Herredet, indtil dette blev 

 delt i Sogne ^). 



Af de foregaaende Undersøgelser vil det formentlig fremgaa, 

 at Herredsinddelingen udmærker sig ved en høj Grad af Natur- 

 lighed og Selvvoxethed. Ligesom de Linier og Grænser, der 

 indkredse Herredet, falde rimelige efter Terrænforholdene, saa- 

 ledes synes selve Omraadet naturligen at føje sig til Enhed. 

 Geografisk udsondrede Dele, Egne med ensartet Natur, afgræn- 

 sede Omraader indenfor Aaløb have sluttet sig sammen til En- 

 hed. I Herredet gaar saaledes med andre Ord Bygden igen. 

 Vi have set, at Syslet repræsenterede den større Kreds af Sam- 

 boende, der naturligen følte sig som p]nhed. Men allerede tid- 

 ligere har man efter en lignende Trang søgt at danne en 

 snævrere Bygd, den, som Eriks Sjællandske Lov kalder hæræthz- 

 hijgd ^). En Menighed af Bønder har sluttet sig sammen om et 

 fælles Thingsted, paa hvilket deres almene Anliggender bleve 



1) Jfr. Taranger i N. Hist. Tidsskrift 2 R. VI. 337 f. A. D. Jorgensen, 

 Nord. Kirkes Grundlæggelse 523 f. 



^) Man kunde tænke sig et Paabud fra Kristentidens første Periode om 

 at der skulde være en Kirke i hvert Herred; dog maa det huskes, at 

 vi ikke have nogen Efterretning om saadant, og at Kristendommens 

 Væxt her i Landet havde et mere selvgroet Præg. Paa den Tid , da 

 Herredsmenigheden eller dog Storsteparten af den besluttede at antage 

 Kristendommen, har man formentlig bygget en Kirke ved Thingstedet 

 eller Hovedbyen. O. Nielsen synes at tænke sig en hel Rækkefølge, 

 først Sysselkirke, saa Herredskirke , derpaa Fjerdingskirke og til sidst 

 Sognekirke (Jydske Tingsvidner IH), men dette er af mange Grunde 

 usandsynligt. Syslet er ikke ældre, snarere yngre end Kristendommens 

 Indførelse, Navnet Sysselkirke kendes jo heller ikke. Fjerdingskirke 

 er et tilfældigt Navn for Herredskirke og forekommer forst i det t.5de 

 Aarhundrede. Endelig maa det huskes, at vi i Danmark ikke have 

 saadanne Bestemmelser som de norske Loves om at hele Fylket, Her- 

 redet osv. skulde vedligeholde Fylkeskirken, Herredskirken. 



3) Eriks sjæll. Lov II. 51 (Thorsen S. 54, hos Rosenvinge II. S. 132): æræ 

 the bathæ innæn hæræthz bygd . . æn bo the ey bathæ innæn hæræthz. 

 Ordet findes ogsaa i Islandsk, jfr. Fritzners Ordbog hera(5sbyg5. — At 

 Bygd ikke kan gøres til eet hverken med Herred eller Syssel, se Steen - 

 strup, Studier over K. V. Jordebog 6. 



