426 O. (;. Pclcisen. 



Og en Hestekastanie, der i Aug. havde kastet deres Løv og 

 i Septb. faaet frisk Løv; den 2. Ring er smal og vertikalt ikke 

 langtrækkende (Sp. 608). Hertil kan føjes en Gren af Popidus 

 nigra. som J. skar af om Efteraaret og benyttede til Vand- 

 kultur; den tabte sine Blade, slog Rødder og dannede ny Blade, 

 og svarende hertil fandtes ogsaa en Ringfordobling. Tiden for 

 Dannelsen af det ny Løvdække spiller altsaa for J. en væsentlig 

 Rolle. Dette kan være rigtigt nok, men samtidig maa det ind- 

 rømmes, al disse Vilkaar meget sjældent vil være tilstede. De 

 3 Tilfælde med Linden , Hestekastanien og Sortpoplen er dog 

 meget exceptionelle. 



De i det foregaaende fremsatte Iagttagelser i Naturen og i 

 Litteraturen kunne sammenfattes saaledes: 



I nogle faa Tilfælde er det paavist, at en Afløvning med 

 paafølgende Sommerskuddannelse har haft Dannelsen af en 

 Dobbeltring til Følge, hvis Ringgrænse har haft samme Karakter 

 som en almindelig Aarringsgrænse ; nemlig af Kny hos Tilia 

 parvifolia og Sorbiis Aucuparla og maaske af Lnger hos 

 Samhucus racemosa, hvortil kommer de ejendommelige af J ost 

 iagttagne Forhold. I andre Tilfælde er der paavist en mindre 

 tydelig eller slet ingen Ringgrænse som Følge af gentagen 

 Løvdannelse (Lnger, Kny, Wilhelm, Jost, egne Undersøgelser). 



Sommerskuddannelse efter Beskæring eller lignende har 

 meget ofte en Forandring i Aarringens Udvikling til Følge, idet 

 den normale Udvikling afbrydes ved Dannelsen af et Ringvæv, 

 der efter sin Natur kan betegnes som en Svækkelsesring , efter 

 hvis Dannelse der som Følge af den ny Beløvning atter finder 

 normal Vedudvikling Sted; men en Grænse, der ligner normal 

 Aarringsgrænse, dannes ikke (Egne Undersøgelser). 



Sommerskuddannelse uden forudgaaende Beskæring eller 

 Afløvning er i mange Tilfælde ganske virkningsløs m. H. til 

 Vedudviklingen, undtagen for saa vidt IModergrenen vel ofte 

 voxer noget længere i Tykkelse. 1 andre Tilfælde kendes Virk- 



